rfr · GZ0WRFR3 · 2011-12-09 00:00:00 — OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BIOLOGISK MÅNGFALD I RINNANDE VATTEN OCH VATTENKRAFT 2011/12:RFR3 Moderatorn: Jaså, gjorde han inte det? Men jag tror mycket om den här församlingen. Vi ska belysa frågan från ytterligare håll med fyra snabb klipp, två från kraftbolag och två från miljöorganisationer. Vi börjar med , som är vd för . , : Tack så mycket för inbjudan! Tack också till för att ha genomfört utredningen med en mängd olika förslag som utgör en samlad förslagsbild! Det går inte att plocka bits and pieces ur den, utan det är ett sammanhängande förslag. Mycket av diskussionen handlar om den biologiska mångfalden. Vad är det största hotet mot den biologiska mångfalden i världen ? Jo, det är naturligtvis den globala uppvärmningen. Den kommer att slå ut många växter och djur och kommer att skapa en helt annan flora och fauna, om vi inte bemästrar den globala uppvärmningen. Vi har ett elsystem det är el vi har som fokus just när det gäller vattenkraften som är väldigt gott i det här sammanhanget. Det är till fossilfritt. Vi har väldigt låga koldioxidutsläpp i hela vårt system när det gäller el. Det har byggt på kärnkraft, vind och biokraftvärme, det vill säga fjärrvärme som förenas med kraftproduktion. Men i botten för hela utvecklingen har legat vattenkraften. Det är vattenkraften som har varit basen för att kunna bygga ut vår välfärd och industrins konkurrenskraft i , som vi har fått väldigt låga koldioxidutsläpp. Det är alltså basen. Men vattenkraften har också en annan funktion. Vi får in mer och mer väderberoende kraftproduktion. Det är vindkraft, vi kommer att få in vågkraft, och vi kommer säkert att få in solkraft, som vi redan har. Den väderberoende kraftproduktionen behöver reglerkraft. Den behöver regleras när vädret inte tillåter kraftproduktion. Då är vattenkraften det helt allenarådande, eftersom den inte har några koldioxidutsläpp. Vattenkraften har alltså båda funktionerna: både reglerkraft och bas för vår välfärd och industri och bas för hela elproduktionen. Detta har rönt ett allt större nationellt intresse, eftersom de globala uppvärmningsfrågorna är i fokus i alla sammanhang. Man kan peka på , som alltmer har introducerat förnybara bränslen i sitt system, som i början vara bara fossilt men mer och mer börjar utgöras av förnybara bränslen. Vindkraften utgör där . Vindkraftsintroduktionen i har varit möjlig genom att de har kunnat utnyttja svensk och norsk vattenkraft. I annat fall hade de inte kunnat komma så långt. Samma sak är det i norra delen av . Vi måste reglera, och hänger hela ihop. Det är det vi ser mer och mer. I har man fokuserat på förnybarhet. Det finns ett förnybarhetsmål. Där har tagit på sig att eller rättare sagt har tagit på sig att av den totala energin ska komma från förnybara källor. Där är vattenkraften oerhört väsentlig. 2011/12:RFR3 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BIOLOGISK MÅNGFALD I RINNANDE VATTEN OCH VATTENKRAFT Av det skälet har regering och riksdag fattat beslut om elcertifikat. Mycket av den diskussion som vi hörde inledningsvis handlade om små vattenkraftverk. Elcertifikatsystemet har uppmuntrat just produktion i små vattenkraftverk, tillsammans med vindkraft och biokraftvärme. har det utökats med en internationell överenskommelse med . Vi ska bygga så mycket som ny elproduktion från förnybara källor. Det är ett åtagande som vi måste leva upp till gentemot EU och genom den internationella överenskommelse som vi nu har med . Vi måste följa dessa regler, och det kommer vi att göra. Miljöfrågor som jag har sysslat en del med tidigare i mitt liv är alltid en avvägning mellan globala frågor, som global uppvärmning, regionala frågor, som försurningen av havet, och lokala intressen. Det är klart att det är en avvägning som måste göras. Skulle man få en förändring i , som det talades om inledningsvis, tror jag att de globala frågorna kommer att ha mycket större betydelse. Man kan mycket väl tänka sig en sådan utveckling, en revidering av , för det kommer att gynna sådana produktionsmöjligheter som inte har några utsläpp av koldioxid, det vill säga bland annat vattenkraft. De lokala intressena finns väl dokumenterade. Utskottet har fått sådan dokumentation. Vi har en mängd olika exempel på lokala initiativ som har tagits. Det handlar om en professur i miljöekonomi vid , att byta ut oljorna vid kraftverken mot andra typer som inte skadar miljön och intagsgaller för till exempel ålar, så att de inte ska fastna i turbinerna. Det finns en mängd sådana exempel där man har vidtagit åtgärder förutom allt det man ska göra enligt alla de vattendomar och alla de beslut som finns för att reglera vattenkraften i våra vattendrag. Utskottet har också påpekat en del saker, bland annat att man kanske ska använda femprocentsregeln och minska vattenkraftsproduktionen. Det skulle leda till att ungefär vattenkraft skulle försvinna ur systemet och att vi skulle få ytterligare problem med att klara av förnybarhetsmålet, som det naturligtvis skulle kosta väldigt mycket pengar. Vi inom kraftindustrin har också en annan fråga att hantera som jag tror att näringsutskottet har blivit uppvaktat om , nämligen priset på el. Priset har diskuterats näst intill dagligdags. Vi har haft väldigt många propåer om att det är för högt, att det är för varierande, att det är för ostabilt och så vidare. Tar man bort vattenkraftsproduktion blir det naturligtvis ännu svårare att hålla ett lågt och stabilt elpris som är till gagn för svenska hushåll och till gagn för industrin. Man ska veta att de som använder el gruvindustrin och pappers- och massaindustrin inte finns här i , på eller någon annanstans, utan de finns i och inland. Vi måste värna industrin och naturligtvis hushållen, så att de får billig el. Det påpekande som finns i gruppens rapport kommer att tas om hand av Miljömålsberedningen. Det ser vi fram emot, eftersom de olika målen där OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BIOLOGISK MÅNGFALD I RINNANDE VATTEN OCH VATTENKRAFT 2011/12:RFR3 kommer att vägas mot varandra. De är inte så lätta att väga mot varandra. De kommer också att kostnadsberäknas. Hur mycket kostar detta? Hur mycket intäkter leder det till? Det är ju klart att alla förslag har både kostnader och intäkter. Vad är det som väger tyngst? Avslutningsvis vill jag säga att vattenkraften är mycket viktig. Den gäller försörjningstryggheten och förnybarhetsmålet. Vattenkraften i sig är förnybar, och den möjliggör också vindkraft, vågkraft och solkraft. Den skapar ekonomiska förutsättningar för svensk industri och svenska hushåll. Den möjliggör också ett koldioxidfritt samhälle. är en möjliggörare för att till exempel transportsektorn ska vara helt koldioxidfri. Tillsammans kan vi bygga upp detta. När det gäller de lokala intressena kan man åka till , Vuollerim eller många andra platser, där vattenkraften tillsammans med lokalbefolkningen utgör en massa som arbetar i symbios, väldigt tätt tillsammans. På ingen plats där jag har varit och där man har vattenkraft känner man spänningen att den skulle vara något hot, utan lokalbefolkningen känner en möjlighet inför den vattenkraftsproduktion som finns där de bor. Vuollerim eller någon annan plats kan man besöka. Det finns en rad olika exempel på att vi har vidtagit åtgärder för att stärka den lokala miljön och den biologiska mångfalden. Men i första hand handlar det om det hot som vi nu står inför, nämligen den globala uppvärmningen. Där måste vi vara solidariska med resten av världen. Moderatorn: Tack så mycket, ! Då ska vi snabbt välkomna nästa talare, , som är ordförande för . , : Det är roligt att vara här. Mina uppdragsgivare är våra medlemmar, medlemmarna i en ideell förening, . Det är en bit över 800 medlemmar. Jag tänkte vinkla frågan på ett lite annat sätt för att belysa komplexiteten och skillnaderna mellan storskaligt och småskaligt, som är dramatiska. Om kanske i första hand presenterade det storskaliga, det lite mer industriella, får man väl säga att jag representerar energisidans sprätthöns i någon bemärkelse. Om man tittar i någon av våra vanligaste uppslagsböcker kan man hitta en sådan definition av biologisk mångfald som jag nu visar på bilden1. Läser man den gärna ser man att det är rätt komplicerat. Jag vill med det egentligen bara ha sagt att varje plats, varje ställe, varje liten å eller 1 Biologisk mångfaldvad är det? Variationsrikedom bland levande organismer av alla ursprung, inklusive från bland annat landbaserade, och andra akvatiska ekosystem och de ekologiska komplex i vilka dessa organismer ingår; detta innefattar mångfald inom arter, mellan arter och av ekosystem. Ekosystemdiversitet är en mångfald av ekosystem inom ett område alltså inte detsamma i eller respektive eller . 2011/12:RFR3 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BIOLOGISK MÅNGFALD I RINNANDE VATTEN OCH VATTENKRAFT annat som utnyttjas är ganska unik och att det måste prägla vår ansats för att tillsammans tackla och lösa frågorna. Som redan har sagts har vi ett överställt, mycket viktigt problem, ett hot mot vår miljö som dominerar alla de andra: klimatet. Det måste vi värna. Men med det sagt är de akuta, kortsiktiga, övriga frågorna de frågor som jag nu visar på bilden. I stort sett hela vår skog och vi har aldrig haft så mycket skog i som är egentligen ett odlingslandskap. huggs den ned, och så planterar man nytt eller frösätter, och så växer det upp. Här sker dramatiska förändringar. På samma sätt är det med jordbruket, från det småskaliga ni just såg till det storskaliga som dominerar . Här ser ni en bild för vattenkraften. Den är också påverkad. Vid nolltappning och vid korttidsreglering är det klart att det är dramatik. Jag vill understryka att för den småskaliga vattenkraften är detta med nolltappning och korttidsreglering att hissa dammar upp och ned inte alls typiskt. De allra flesta hos oss det är rätt många, ett par tusen, många små är strömkraftverk och tar det vatten som ändå rinner förbi. Vi har också vägar. Ni kan se på bilden hur det såg ut förr och hur det nu ser ut allt oftare. Det är stora ingrepp, och det är klart att det påverkar hela vårt land, fast det delvis är nästan obefolkat. Det är präglat av mänsklig aktivitet. Så till annan exploatering. Här visar jag en karta över för länge sedan och hur det ser ut . Vi ser att det har hänt en del. är det som förr var en storstad en gigantisk stad. Här finns industrier, ja, här finns allt. Man kan titta på den småskaliga vattenkraften och dela in det genom en SWOT-analys, med styrkor och svagheter. Det är verkligen ett genuint, naturligt kretslopp det kan vi se. Energiutvinningen har enormt hög verkningsgrad. Vi talar om . I ett kärnkraftverk går ungefär två tredjedelar av energin till att värma upp kylvatten, som värmer upp haven, vilket bidrar till den globala uppvärmningen. Så är det inte här, utan det är hög verkningsgrad. Det är strömkraftverk. Det är inte så att vi kör och stannar, hissar upp och ned jag betonade det inledningsvis. Det är inga utsläpp eller annat långlivat avfall, och en styrka är naturligtvis anläggningarnas tekniska livslängd. Det är lite att tänka på i sammanhanget. Det tränger undan fossilgenererad energi och besparar oss därmed koldioxidutsläpp och annat. Men det finns svagheter vi har redan talat om dem. Jag vinner tid genom att hoppa över den delen av bilden, men ni ser ju vad det står där, och vi menar att det är rätt. Vilka möjligheter har vi? Beträffande forskningsprojekt finns det som sagt mycket mer att göra. Vi har haft svårigheter att komma fram och vädjar om samarbete för att lyckas med detta. En hel del av det som sägs som sanningar är faktiskt gissningar. Vi skulle vilja ändra på det. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BIOLOGISK MÅNGFALD I RINNANDE VATTEN OCH VATTENKRAFT 2011/12:RFR3 Det handlar om kunskapsspridning, utbildning och respekt för att åtgärderna vid varje anläggning är lite olika för att det ska bli rätt. Vi vill förenkla tillståndsgivningen, och vi vill driva på med elcertifikat jag ska komma till det. Det finns också hot. Vi har undantagslöst lokalt stöd för vår verksamhet, direkt support i det småskaliga sammanhanget. Det är på bynivå jag är . Det handlar om en skogsbonde, en småföretagare. Vi talar om en helt annan verksamhet. Vi finns i mellersta och , där elbristen finns. Vi producerar lokalt, och vi konsumerar lokalt. Vi minskar nätförluster och annat. Det ger stora möjligheter, men det finns också hot. Vi har ett motstånd, tycker vi, i central myndighetsutövning och i en del centrala organisationer men inte lokalt, vilket är viktigt att tänka på. Vi störs mycket av stuprören i svenska styrsystem. Det är mycket allvarligt. Vi har stora problem med desinformation. Det finns desinformation till och med i utredningssammanfattningen, vill jag påstå. Det är många sådana problem. Avslutningsvis, eftersom vi insåg att det skulle bli kort om tid: Det finns ett material som jag vädjat till er att ta till er. Det ligger på borden i entrén. Där ser ni konkreta förslag. Ge en ny period av elcertifikat till de småskaliga vattenkraftverk som själva, där det finns sakligt behov och är lämpligt, väljer att anlägga omlöp, fisktrappa eller motsvarande! Förenkla tillståndsprocessen för sådana projekt radikalt! Det spar samhällskostnader. Vi har i rika förutsättningar att göra mycket på det området, precis som och andra har sagt. Det sägs att förnybarhetsdirektivet och vattendirektivet är motstridiga. Men med rätt ansats och helhetssyn är de kompletterande inte motstridiga. Det är vår uppfattning. Instruera, snälla ni, myndigheter genom regleringsbrev och andra instrument att tillämpa en helhetssyn i stället för smala stuprör! Vi kan inte kräva av den enskilda bonden att helhetssynen ska komma först på hans skrivbord eller på hennes köksbord, utan det måste skötas tidigare. Vi ska inte ha antingen god energi eller god miljö, utan vi ska ha både och. Moderatorn: Det finns alltså att läsa där borta! Tack så hemskt mycket, Då ska vi lämna ordet till miljöorganisationerna. , som är ordförande i . , Älvräddarna: så mycket för att vi fick komma! Vi ser miljö- och jordbruksutskottets uppföljande rapport som en bra sammanfattning av problemen kring biologisk mångfald och vattenkraft. Det som gör Älvräddarna bekymrade är att vikten av att följer EU:s direktiv inte riktigt har kommit fram. Ramvattendirektivet, som gäller som svensk lag, innebär mål som måste uppfyllas i samtliga vatten. Det går inte att generellt undanta vattenkraften, vare sig den storskaliga eller den 2011/12:RFR3 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BIOLOGISK MÅNGFALD I RINNANDE VATTEN OCH VATTENKRAFT småskaliga, med mindre än att vi riskerar att fällas för fördragsbrott och att det därmed blir rullande viten. Det årtal som därvidlag är viktigast är 2021, då samtliga vatten där 2 100 vattenkraftverk finns, ska ha uppnått vattendirektivets miljökvalitetsmål. direktorat för miljö och även direktoratet för energi har konstaterat att bland annat fiskvägar och skyddsåtgärder för nedströms vandrande fisk är relevanta åtgärder som kan lösa miljöproblem som har skapats av vattenkraften. Åtgärderna ger förvisso, precis som sade, en minskad energiproduktion i storleksordningen för hela EU. Men det kan visas med fallstudier att miljöåtgärder i kombination med uppgradering av kraftverk totalt sett ger en nettoökning av energin. Det är alltså inga problem. Vi kan uppnå både förnybarhetsdirektivet och vattendirektivet parallellt. Målen är förenliga. problem beror på att endast av 2 100 kraftverk har tillstånd enligt . ställer krav på verksamhetsutövare att skydda miljön, till exempel genom de skyddsåtgärder som vi har nämnt. Principen att den som orsakar skada på miljön också ska åtgärda skadorna finns med i . Men nästan 1 900 kraftverk bedriver sin verksamhet med tillstånd enligt vattenlag, som var en ren exploateringslag, helt utan skyddsåtgärder och miljöhänsyn. Våra problem i är direkt kopplade till att vi ger kraftindustrin rätten att undandra sig polluter pays principle. Det ger vattenkraftsindustrin en helt unik och orimlig särställning. De lösningar som föreslås från regeringen, där kraftindustrin via utökad dialog frivilligt ska åtgärda problemen, har inga som helst möjligheter att ge de resultat som det nu brådskar med. Åtgärder som fiskvägar har utförts i endast av kraftverksbeståndet hos de stora kraftbolagen. har Havs- och vattenmyndigheten inga tvingande lagliga instrument att använda för att nå målen. Omprövningar pratas det mycket om, exempelvis från Kammarkollegiet. Men i den takt detta nu sker nås målen först , alltså , en tidpunkt vid vilken gissningsvis både ål och lax är arter som kan återfinnas endast i historieböckerna. De instrument som vi har och de som föreslås är med andra ord totalt otillräckliga. Från Älvräddarnas sida föreslår vi som lösning att vattenkraften inlemmas under på riktigt, genom nyprövningar av samtliga gamla otidsenliga tillstånd. Det skulle förutom att problemen med biologisk mångfald åtgärdas till det bättre ge runt 5 000 årsarbeten i de direkta åtgärderna att bygga fiskvägar, nya intagsgaller och annat. Här kan vi prata om grön tillväxt! Elpriserna påverkas inte av en sådan lagändring, eftersom det är marginalprissättning som gäller för vår elmarknad. Gammal vattenkraft har en produktionskostnad nedåt på ca ni vet själva vad ni betalar. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BIOLOGISK MÅNGFALD I RINNANDE VATTEN OCH VATTENKRAFT 2011/12:RFR3 Vattenkraftens intäkter, med snittpriset till 2010 på Spot ligger på ca . Kostnaden för fiskvägar och andra åtgärder är skattade till uppåt totalt. Räknat är återinvesteringen i miljön av vinsten, vilket måste anses vara absolut rimligt. Jag sammanfattar: Vi har skador som måste åtgärdas det finns inga alternativ. Med dagens lagstiftning är det medborgare, det allmänna, som ska betala de som det tvingande eldirektivet ger i kostnader för att åtgärda problemen. Även om Kammarkollegiet får tiodubbla resurser och även om kraftbolagen frivilligt vidtar åtgärder i en hastighet som är tio gånger högre än dagens kommer vi att passera vattendirektivets dispensår 2021 med flera decennier. Då blir det återigen medborgarna, det allmänna, som ska betala de viten för fördragsbrott som vi oundvikligen kommer att få. Ändrar vi lagen har kraftindustrin ett datum då deras anläggningar måste ha prövats enligt och skyddsåtgärderna ha införts, och kostnaderna hamnar på rätt ställe, det vill säga polluter pays principle kommer att gälla även vattenkraftsindustrin. Det är vi säkra på att en absolut majoritet av det svenska folket anser är normativt och rätt. Moderatorn: Tack så mycket, ! Vi har ytterligare en miljöorganisation att lyssna till innan vi tar paus. Du är välkommen upp. Du är generalsekreterare för . , Sportfiskarna: Tack för möjligheten att komma hit och tala om det här viktiga ämnet, som har engagerat vår organisation , då den bildades. Jag står här själv, men bakom mig finns mellan en och två miljoner svenska sportfiskare, och vi är 100 000 sportfiskare som lägger ned 920 000 helt frivilliga arbetsdagar på att komma till rätta med bland annat de problem som vi har i strömmande vattendrag med biologisk mångfald kopplat till vattenkraft. Vi möter verkligheten därute på det sätt som bilden ni ser nu visar det är normaltillståndet. 2011/12:RFR3 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BIOLOGISK MÅNGFALD I RINNANDE VATTEN OCH VATTENKRAFT Vattenkraften i är hårt utbyggd . Vi har 6 400 dammar där det är totalt stopp för allt liv i vatten att komma förbi. av alla vattenkraftverk saknar helt tillstånd. Det är ett närmast exempellöst tillstånd när det gäller att använda sig av en naturresurs utan att ha något formaliserat ansvar tillbaka till samhället. När vi undersöker domar har det visat sig att domstolarna inte tar någon hänsyn till miljömålen, som började med att konstatera. Det är gamla lagar och gammal kunskap. Det är väldigt små myndighetsresurser till exempelvis Kammarkollegiet, tidigare , och länsstyrelserna, som efter bästa förmåga jobbar med att ställa saker till rätta. Vi lever med ett fundamentalt genomförandeunderskott. Men det skulle inte behöva vara på det sättet. visar jag en bild från , där man på ett mycket bra sätt har visat att det går att producera elkraft och ta till vara värdefull natur och den biologiska mångfalden i vattendragen, genom att man helt enkelt bygger vad som kallas faunapassager, där allt liv som finns i vatten kommer förbi i en liten fåra vid sidan av. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BIOLOGISK MÅNGFALD I RINNANDE VATTEN OCH VATTENKRAFT 2011/12:RFR3 Vi ser inte det som finns i vattnet. kunde jag önska att vi hade vattenhästar, vattenkatter och annat, så att man förstod. Det vi värnar om på land och är mycket bättre på att ta till vara är en mångfald, och precis samma mångfald finns i vattnet. Det är bara det att vi inte ser den. Det handlar inte om fisk och fiske, något marginellt intresse som står mot landets elproduktion och överlevnad, utan det handlar om det medium som livet steg upp ur och allt liv som finns där som vi bara måste värna. Det kan göras enkelt. Vi kommer att presentera förslag på hur man kan komma framåt i det avseendet och slå armkrok mellan naturvänner, miljövänner, sportfiskare, fiskevårdare och kraftverksproducenter. Vi tycker att det är dags att sanera miljöskulden i strömmande vattendrag. Vi har hört en hel del om det och läser om det i den utmärkta sammanfattningen från utskottet, där vi ställer oss bakom samtliga slutsatser. Vi tycker att det är en nykter analys av tillståndet, kopplat till de frågor som vi diskuterar. Det behövs myndighetsresurser för att vidga den flaskhals där det inte finns några resurser till prövning och inte heller till tillsyn. Varför inte anslå en vattenmiljard? Man har ju anslagit en havsmiljömiljard och ett par miljarder för att rädda situationen i och , för att komma till rätta med de problem som uppstod då samhället använde stora resurser för att skapa speciallagar och specialdomstolar för utbyggnad. Det var naturligtvis klokt där och då, med den kunskap som vi hade . Men vet vi bättre. Vi har nyare kunskap, och det är dags att städa upp efter oss. Då måste vi göra insatser på förslagsvis , , då berättade att vår dispens för att uppnå målen i direktiven 2011/12:RFR3 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BIOLOGISK MÅNGFALD I RINNANDE VATTEN OCH VATTENKRAFT från EU går ut. Det gör vi bäst genom att helt enkelt anslå resurser till de myndigheter som har det formella ansvaret. I utredningen konstateras att elcertifikat är svårt, och därför går man inte in särskilt mycket på elcertifikaten. Det har vi gjort. Vi har analyserat dem ut och in, och det ligger en rapport utanför dörren som jag hoppas att ni tar med hem och läser om ni inte sett den innan. Här slås benen undan för miljömål och för den biologiska mångfalden. Vi har gjort undersökningar som visar på 20 fall där det har blivit dyrare, via anslag i första hand, att köpa ut vatten som leds vid sidan av elproduktionen för att klara den biologiska mångfalden. Det var nog ingen som tänkte på att det skulle bli så, men så blev det. Det är dags att ändra på det. Vi föreslår att elcertifikaten ska bli en motor i miljöarbetet. Vi vill gärna slå armkrok med den småskaliga vattenkraft som vi länge har kritiserat på goda grunder. Vänder man på systemet och får ett system som i stället för att motverka miljömålen främjar dem tror vi att man kommer längre. Man ska ställa krav på tillstånd enligt och att man först anlägger de omlöp eller faunapassager som är nödvändiga för att vi ska kunna uppnå miljömålen respektive EU:s vattendirektiv, som är minst lika viktiga att hedra som de internationella överenskommelser som nämnde. kom dessutom med ett rättsligt bindande uttalande i Po- len i vilket man tydligt klargör att det inte räcker att uppfylla det ena direktivet eller det andra, utan båda måste vara ömsesidigt stödjande och uppnås . Detta når man för den småskaliga vattenkraften med det här förslaget, tror vi.