eunbil · GY0N2552BA · 2011-01-01 00:00:00 — och inre marknad () Rubrik: Tjänstedirektivet - Presentation av kommissionen - Antagande av rådsslutsatser Dokument: 5559/11 COMPET 19 MI 34 ETS 2 (Meddelande från Europeiska kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Mot en bättre fungerande inre marknad för tjänster att bygga vidare på resultaten av den ömsesidiga utvärderingen av tjänstedirektivet) Dok. DS 1118/11 (Utkast till rådsslutsatser) dokument: PM till inför behandlad vid samråd med : En lägesuppdatering gavs vid . informerades också i frågan . Bakgrund Kommissionens (KOM) meddelande pekar ut inriktningen i det fortsatta arbetet med att genomföra en inre marknad för tjänster. Till stöd för dess slutsatser och förslag till åtgärder används resultaten från den avslutade ömsesidiga utvärderingen. KOM går inledningsvis igenom processen och konstaterar att den varit framgångsrik som man menar att mycket dock återstår att göra inom tjänstesektorn. Detta till följd av att vissa regler som antagits på EU-nivå antingen inte utnyttjas till fullo eller inte har genomförts eller tillämpats korrekt. Rättslig grund och beslutsförfarande Inte tillämpligt då nu aktuell behandling rör antagande av rådsslutsatser. Svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar kommissionens meddelande och stödjer rent allmänt den ömsesidiga utvärderingen som metod. Den ömsesidiga utvärderingen har visat att det finns en rad hinder för tjänsteföretagen som kvarstår på den inre marknaden och att det fortfarande finns stora skillnader mellan medlemsstaterna angående vilka krav som kan ställas på tjänsteleverantörer samt vilka krav som anses nödvändiga. Det är därför viktigt att konkreta åtgärder inte skjuts . Regeringen stödjer också kommissionens ambition att ytterligare modernisera nationella förvaltningar genom användning och vidareutveckling av de gemensamma kontaktpunkterna, vilka är e-förvaltningsportaler för företag som inrättats i de flesta medlemsstater. Utkastet till rådsslutsatser ser överlag bra ut och behandlar flertalet av de angelägna åtgärder som tidigare efterlyst. Som exempel kan t.ex. anges vikten av ett fullt ut genomfört tjänstedirektiv, åtgärder betr. reserverade yrken, försäkringskrav och vägledning om anmälningsförfarandet för nya författningsförslag på tjänsteområdet. De gemensamma kontaktpunkternas funktion för att få fart på tjänstehandeln lyfts också fram. Regeringen kan mot denna bakgrund stödja nu liggande text. Beredskap finns dock för att i Coreper försvara texten så att den inte försvagas i riktning mot att nödvändiga åtgärder på tjänstemarknaden skjuts . Det är också viktigt att behålla betoningen av att förekomsten av tjänsteaktiviteter som förbehålls vissa specifika yrkeskategorier minskar. inställning följer aktivt genomförandet av tjänstedirektivet och är engagerat i att få till stånd en väl fungerande inre marknad för tjänster. stödjer ömsesidig utvärdering som metod och anser att nämnda process väsentligt kan bidra till ett bättre och effektivare regelverk för den inre marknaden. Behovet av att modernisera tillståndssystem och krav i fråga om fri etableringsrätt och fritt tillhandahållande av tjänster anses särskilt påtagligt. Förslaget De konkreta åtgärderna som pekas ut i KOM:s meddelande är bl.a. följande: - KOM avser hålla bilaterala möten för att säkerställa ett fullständigt och korrekt genomförande av tjänstedirektivet i nationell rätt. - En första ekonomisk analys av tjänstedirektivets effekter på marknaden kommer att vidtas . - KOM kommer att utvärdera området för tjänsteaktiviteter förbehållna för särskilda yrkeskategorier. - Utvärdera restriktioner såvitt avser företags kapitalinnehav och juridisk form. - Försäkringskrav kommer att undersökas i samråd med försäkringsbranschen för att se om det går att finna mindre rigorösa lösningar. - KOM kommer att presentera en årlig vägledning om tillämpningen av friheten att tillhandahålla tjänster och den särskilda tjänsteklausulen (art. 16 i direktivet) - Tillsammans med medlemsstaterna (MS) arbeta med att utveckla det i tjänstedirektivet inkluderade anmälningsförfarandet såvitt avser nya författningsförslag och hjälpa till med vägledning betr. denna anmälningsplikt. års slut ska en rapport presenteras om dess funktion och i samband med detta kan frågan om en utvidgning av nämnda plikt övervägas. - Utvärdera möjligheterna för tjänsteföretag, och i synnerhet små och medelstora sådana, att få lättare tillgång till tvistlösning och gottgörelse (easy-to-use, fast and affordable redress at national level) - En s.k. "performance check for services" eller koherens-test föreslås. Förslaget innebär att KOM ska arbeta tillsammans med MS i syfte att göra en sektorsvis analys på tjänsteområdet ur ett användarperspektiv. Analysen ska utgå ifrån de fall där en gemensam tillämpning av vissa horisontella instrument och tjänstedirektivet krävs. Fokus ska vara brett och fokusera på särskilda tjänstesektorer som t.ex. bygg-, turism- och affärstjänster. Resultatet bör ge en indikation om hur olika typer av EU-lagstiftning tillämpas och fungerar ute i MS. Arbetet ska leda fram till konkreta slutsatser för varje sektor. Processen kommer att pågå med start under innevarande år för att möjliggöra en slutrapportering tillsammans med eventuella förslag till åtgärder från KOM:s sida. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa KOM:s meddelande innehåller vissa förslag till ytterligare initiativ men den närmare karaktären är ännu inte känd. De områden som pekas ut är dock viktiga för att få igång tjänstehandeln. Rent allmänt kan sägas att har förhållandevis få regleringar på dessa områden och skulle gagnas av att övriga MS tvingas se över sina krav inom t.ex. försäkringsområdet, reglerade yrken och området för kapitalinnehav och juridisk form. Svensk lagstiftning förväntas mot denna bakgrund inte påverkas av kommissionens förslag. Ekonomiska konsekvenser Tjänstesektorn blir allt viktigare för välstånd. En stark tjänstesektor bidrar till tillväxt och sysselsättning. Ett väl genomfört tjänstedirektiv är därför grundläggande för att få till stånd en inre marknad för tjänster och för att stärka konkurrenskraften i såväl som EU.