eunbil · GZ0N29FCC8 · 2011-11-21 00:00:00 — Rubrik: Directive 2004/40/EC of Parliament and of the Council of on the minimum health and safety requirements regarding the exposure of workers to the risks arising from physical agents (electromagnetic fields) (18th individual Directive within the meaning of Article 16 (1) of Directive 89/391/EC). - General approach / Progress report Dokument: Kompletteras . dokument: Fakta-PM A-dep 2010/11:FPM Frågan har inte tidigare behandlats i . Regeringen har överlagt med arbetsmarknadsutskottet , samt informerat utskottet om frågan . Bakgrund Direktivet om elektromagnetiska fält i arbetslivet (2004/40/EG) skulle ursprungligen genomförts senast . Pga. invändningar mot direktivets gränsvärden, framför allt från sjukvården när det gäller MRI (gränsvärdena kunde sätta begränsningar för medicinska procedurer med magnetröntgen), beslöt KOM att medlemsstaterna fick skjuta upp dent nationella genomförandet till (rådets direktiv /46/EG om ändring av direktiv /40/EG). skulle kommissionen revidera direktivet. Kommissionen antog förslag till ändringsdirektiv om elektromagnetiska fält . Förhandlingarna i rådet inleddes och det har varit intensiva förhandlingar . Någon gemensam ståndpunkt har inte antagits. Ett antal medlemsstater har varit, och är, kritiska till kommissionens förslag om att undanta arbete med MRI (magnetröntgen). Övriga delar av direktivet som också varit föremål för diskussioner är t ex hur gränsvärdena ska anges samt direktivets tekniska utformning. Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 153.2 i EG-fördraget. Rådet beslutar med kvalificerad majoritet och är medbeslutande. Svensk ståndpunkt Direktivförslaget har högre gränsvärden för yrkesmässig exponering för elektromagnetiska fält än 2004-direktivet. Medicinska undersökningar med magnetkamera, magnetröntgen, undantas från direktivet genom att gränsvärdena inte gäller för den typen av arbete. Att gränsvärdena har höjts beror på att man till följd av ytterligare forskning har höjt den vetenskapliga standarden. Regeringen delar därför bedömningen att gränsvärdena bör höjas. Det finns marginaler inbyggda som gör att skyddet ändå är gott. Vidare är regeringens linje den samma som 2004, nämligen att alla arbetstagare som arbetar i elektromagnetiska fält bör ges samma skydd. Eventuella undantag från direktivets krav bör grundas på konkreta och dokumenterbara konsekvensbedömningar. Direktivet är dessutom mycket tekniskt och oklarheter måste redas ut för att underlätta genomförandet av direktivet. inställning Parlamentet har inte röstat om förslaget. Förslaget Direktivförslaget anger gränsvärden för yrkesmässig exponering för elektromagnetiska fält för frekvenser mellan till 300 GHz. Gränsvärdena avser att skydda mot säkerställda akuta negativa hälsoeffekter . Direktivet är ett minimidirektiv och innehåller regler om arbetsgivarens skyldighet att kartlägga arbetstagarnas exponering, göra en riskbedömning och vidta åtgärder för att minimera arbetstagarnas exponering för elektromagnetiska fält, samt regler om information och utbildning av arbetstagare, arbetstagarnas medverkan, sanktioner och när hälsokontroller ska göras tillgängliga. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa har föreskrifter som täcker vissa delar av direktivet. finns i endast gränsvärden för högfrekventa elektromagnetiska fält, frekvenser mellan och 300 GHz, i föreskrifter om högfrekventa elektromagnetiska fält. De svenska gränsvärdena motsvarar i allt väsentligt kommissionens förslag på insatsvärden för högfrekventa fält. För lågfrekventa fält, frekvenser mellan 0 och , saknas gränsvärden i . Direktivförslaget innebär därför att dessa regler måste genomföras i svenska föreskrifter. Ekonomiska konsekvenser utifrån kommissionens ursprungliga förslag Kommissionen anser att förslaget inte påverkar gemenskapens budget. Bedömningen är att den svenska statsbudgeten inte kommer att påverkas av kommissionens ändringsförslag.