eunbil · GZ0N29A091 · 2011-09-19 00:00:00 — Internationellt avtal om en patentdomstol för det enhetliga patentskyddet - Utbyte av synpunkter Dokument: 13751/11 LIMITE PI 108 48 Draft agreement on a Unified Patent Court and draft Statute dokument: Fakta-PM 2006/07:FPM 76 Fakta-PM 2008/09:FPM108 Fakta-PM 2009/10:FPM107 Fakta-PM 2010/11:FPM139 behandlad vid samråd med : Frågan har behandlats i vid ett flertal tillfällen, samt . informerades och kommer att informeras . Sammanfattning Ett förbättrat patentsystem med ett enhetligt patentskydd (f.d. EU-patentet) och en enhetlig patentdomstol är av stor betydelse för konkurrenskraft. Ordförandeskapet har presenterat ett förslag till avtal för att inrätta en enhetlig patentdomstol för det kommande enhetliga patentskyddet och de redan befintliga europeiska patenten. Det nya förslaget bygger till stora delar på vad som tidigare förhandlats. Tanken är som tidigare att inrätta en internationell specialdomstol för patenttvister. Förslaget innehåller dock ändringar som gjorts i syfte att beakta yttrande 1/09. Enligt yttrandet var det tidigare förslaget till avtal om en enhetlig patentdomstol inte förenligt med fördragen. Ordförandeskapet har föreslagit en diskussion om det aktuella förslaget vid konkurrenskraftsrådet . Regeringen stöder inriktningen i förslaget och gör bedömningen att det är förenligt med fördragen. I Förslaget 1. Innehåll Patentsystemet är av central betydelse för att främja innovation och stärka EU:s konkurrenskraft. Det finns brister i dagens europeiska patentsystem som uppskattas kosta industrin . Det finns inget enhetligt patentskydd och inte heller någon enhetlig europeisk patentdomstol. Dessa förhållanden gör det kostsamt och svårt både för den som vill skydda sitt patent och för den som påstås göra intrång. Svårigheterna är mest kännbara för de små och medelstora företagen. När en enhetlig patentdomstol inrättas kommer mål om europeiska patent och det enhetliga patentskyddet kunna avgöras samlat för större delen av EU:s medlemsstater. Det skulle innebära stora kostnadsbesparingar. I stället för att som föra separata processer i olika länder kommer en tvist att kunna avgöras genom en rättegång. kom rådet överens om en allmän inriktning om förslaget till EU-patentförordning och rådsslutsatser om några viktiga frågor som rör patentet och patentdomstolen. beslutade rådet att inleda ett fördjupat samarbete om ett enhetligt patentskydd där alla medlemsstater utom och deltar. antog en allmän inriktning om det enhetliga patentskyddet och dess översättningsarrangemang . och har väckt talan vid om att få beslutet att inleda ett fördjupat samarbete ogiltigförklarat. frågade rådet om den föreslagna patentdomstolens förenlighet med fördragen och dess yttrande 1/09 lämnades . Enligt yttrandet var det tidigare förslaget till patentdomstol oförenligt med fördragen. pekade bl.a. på att patentdomstolen låg utanför EU:s system för domstolsprövning och att det fanns brister i medlemsstaternas ansvar för dess tillämpning av unionsrätten. underströk att det saknades möjlighet att föra fördragsbrottstalan och skadeståndstalan i anledning av överträdelse av unionsrätten. Kommissionen föreslog grundläggande principer för det fortsatta arbetet med den enhetliga patentdomstolen efter yttrande, t.ex. att ett nytt förslag ska bygga på rådsslutsatserna och det senaste avtalsutkastet samt att endast ändringar som är nödvändiga för att nå överensstämmelse med unionsrätten ska göras. Dessa principer fick ett brett stöd i rådet (konkurrenskraftsrådet ) och det nu aktuella förslaget till patentdomstol som presenterades av ordförandeskapet bygger vidare på dem. En väsentlig ändring är att patentdomstolen är tänkt att inrättas genom ett avtal enbart mellan EU:s medlemsstater. Varken EU eller tredje land ska vara part till avtalet. Enligt det tidigare förslaget skulle avtalet vara öppet också för parter till den europeiska patentkonventionen som inte är medlemmar i , t.ex. . Syftet är nu att patentdomstolen ska vara en domstol gemensam för medlemsstaterna och del av EU:s system för domstolsprövning. Förslaget klargör också medlemsstaternas ansvar för patentdomstolens tillämpning av unionsrätten, t.ex. att det ska vara möjligt att föra fördragsbrottstalan mot medlemsstaterna om patentdomstolen agerar i strid med unionsrätten och att part som lider skada av detta ska kunna få ekonomisk ersättning. Förslaget innebär att en enhetlig patentdomstol inrättas som får exklusiv behörighet att avgöra tvister om det enhetliga patentskyddet och de europeiska patenten. Patentdomstolen ska vara en internationell domstol, men gemensam för medlemsstaterna och befinna sig inom unionens system för domstolsprövning. Den kommer i princip att likställas med en nationell domstol i unionsrättsligt avseende, vilket bl.a. innebär att den kan begära förhandsbesked från i frågor om tolkningen av unionsrätten. Patentdomstolen ska bestå av regionala och lokala avdelningar och en central avdelning i förstainstans. För att säkerställa en enhetlig utveckling av praxis ska det finna en gemensam besvärsinstans. Rättegångsspråket ska vara ett nationellt språk i de lokala och regionala avdelningarna, eller patentets beviljandespråk (tyska, engelska eller franska) om avdelningen har valt detta. Den centrala avdelningen arbetar alltid på beviljandespråket. Ett avgörande om ett enhetligt patentskydd ska gälla i alla de 25 medlemsstaterna som deltar i det fördjupade samarbetet, medan avgöranden om ett europeiskt patent får giltighet i de medlemsstaterna för vilka avtalet är i kraft. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Den enhetliga patentdomstolen kommer att påverka gällande svenska regler. Förslaget innebär bl.a. att den enhetliga patentdomstolen ges behörighet avseende rättsskipning som faller under de nationella domstolarnas kompetens. En sådan överlåtelse av rättskipningsuppgift till en mellanfolklig domstol aktualiserar en tillämpning av 10 kap. regeringsformen. Detta innebär att beslut ska fattas med tre fjärdedelars majoritet och med hälften av ledamöter, eller i den ordning som gäller för stiftande av grundlag. Följdändringar i relevant lagstiftning kommer också att bli nödvändiga. I språklagen (2009:600) finns bestämmelser om språkanvändningen i offentlig verksamhet. Lagens syfte är att värna svenskan och den språkliga mångfalden i samt den enskildes tillgång till språk och i 10 § anges bl.a. att språket i domstolar, förvaltningsmyndigheter och andra organ som fullgör uppgifter i offentlig verksamhet är svenska. Det enhetliga patentskyddet har emellertid sin grund i en EU-förordning. Tvister om detta patentskydd kommer att hanteras av en ny europeisk patentdomstol och inte av nationella domstolar. Det finns därför ingen konflikt mellan förslaget och språklagen. - budgetära konsekvenser Det finns inte någon konsekvensanalys i ordförandeskapets förslag. Förslagets slutgiltiga utformning kommer att påverka de budgetära konsekvenserna. Genom att enbart medlemsstaterna, och inte EU, ska vara parter till domstolsavtalet gör regeringen bedömningen att finansieringen av domstolen inte kommer att påverka EU:s budget. Kommissionen har inlett ett arbete med en konsekvensanalys vad gäller det tidigare förslaget. Det föreslås att patentdomstolen till stor del ska finansieras genom avgifter. Medlemsstaterna kommer dock delvis att finansiera patentdomstolen, i vart fall de initiala kostnaderna för att inrätta den. Konsekvenser för den nationella budgeten kan alltså förväntas, i vart fall initialt. innebär förslaget också en besparing för det allmänna, genom att svenska domstolar inte längre kommer att pröva mål om europeiska patent som de gör . Regeringens utgångspunkt är att förslaget ska finansieras genom omprioriteringar av befintliga medel inom statens budget. T.ex. ska besparingarna för de svenska domstolarna användas för att delfinansiera dessa kostnader. Regeringen ska generellt sett verka för en budgetrestriktiv hållning och efterfråga såväl konsekvensanalyser som finansieringsförslag i det fortsatta arbetet. II Ståndpunkter 1. Svensk ståndpunkt Regeringen stöder inriktningen i förslaget och gör bedömningen att det är förenligt med fördragen. Regeringen verkar för förändring av vissa bestämmelser om domstolens organisation, arbetssätt och finansiering som följer av remissinstansernas synpunkter. Men regeringen bedömer att förslaget utgör en tillräckligt bra utgångspunkt för att kunna möta användarnas behov. Remissinstansernas ståndpunkter Förslaget har remitterats. Alla remissinstanser, utom en, ställer sig positiva till att en enhetlig patentdomstol inrättas, men anser att det finns brister i förslaget. Dessa brister avser främst domstolens finansiering, rättegångsreglerna, rättegångsspråket, sammansättningen av domstolens paneler, uppdelningen av mål om intrång i patent och genkäromål om ogiltighet, den materiella regleringen av intrång samt att det saknas möjlighet att undanta tvister som enbart rör en medlemsstat från patentdomstolens jurisdiktion. Dessutom har ett par remissinstanser synpunkter på regleringen av ombud vid patentdomstolen och på bevisbestämmelserna. Invändningarna rör viktiga delar i förslaget. Remissinstanserna anser att ett omfattande arbete måste läggas ner på förbättringar av förslaget. III Övrigt 1. Fortsatt behandling av ärendet Förslaget förhandlas nu på tjänstemannanivå. Det polska ordförandeskapet har målsättningen att rådet ska anta en politisk överenskommelse om patentdomstolen . Vid konkurrenskraftsrådet ska förslaget diskuteras. Rättslig grund och beslutsförfarande Enligt förslaget ska den enhetliga patentdomstolen inrättas genom ett mellanstatligt avtal mellan EU:s medlemsstater, därför är fördragens bestämmelser om internationella avtal inte tillämpliga. EU ska inte vara part till avtalet. Patentdomstolen ska vara gemensam för medlemsstaterna för att vara förenlig med praxis. Förslaget kommer alltså inte slutligen att antas av rådet. Det finns emellertid i en unionsrättslig kontext, genom att det är en del av reformen av det europeiska patentsystemet som också omfattar det fördjupade samarbetet om ett enhetligt patentskydd. Fackuttryck/termer Europeiskt patent: Enligt den europeiska patentkonventionen beviljar europeiska patentverket europeiska patent efter ett centraliserat ansökningsförfarande. Dessa patent är inte enhetliga utan kan sägas utgöra ett knippe nationella patent som gäller i de konventionsstater som patenthavaren har valt att patentet ska vara giltigt i. Tvister om europeiska patent faller under respektive nationell domstols behörighet. Analysera konsekvenserna, både för EU-budgeten och för statsbudgeten.