rfr · GZ0WRFR3 · 2011-12-09 00:00:00 — Förnybarhetsdirektivet tar också upp frågan om energieffektivisering, och där finns mycket att göra, inte minst i . Där bör vi gå utanför landet och se vad vi kan göra. Ett lågt energipris söker vi, och det vill vi gärna ha, men det bidrar inte till att finansiera eller effektivisera förbrukningen. Förnybarhetsdirektivet pratar om minskade transfereringsförluster. Jag som kommer från länsstyrelsevärlden i norra ser detta som en regionalpolitisk åtgärd. Vad vi saknar är nationella ambitionsnivåer för vad vattendirektivet får kosta i form av minskad vattenkraftsproduktion. Lagstiftningen ger staten möjlighet att göra intrång på verksamheten, i de flesta fall till . Ös- terrike har där satt upp ett nationellt mål på , och har ett mål på . Det är helt enkelt vad man är beredd att offra för att klara den biologiska mångfalden. Vi saknar tillämpning av 2 kap. och hänsynsdelarna, som har nämnts av andra tidigare, den här frivilligheten att följa upp och göra någonting åt den miljöpåverkan man har. Det händer faktiskt saker efter 2018. Vi saknar också krav på egenkontroll. Det är väldigt liten uppföljning av den miljöpåverkan som sker. Det skulle vara mycket intressant att se mått på hur till exempel korttidsregleringar, olika regleringsstrategier, påverkar den biologiska mångfalden. Det skulle vara ett viktigt underlag för att ge sig in i diskussioner om eller graden av påverkan och vad man kan göra inom begränsade utrymmen. Vi har en nordisk elmarknad, och det gör att inte står ensamt. Men våra vattendomar är kopplade till enskilda anläggningar, och med dagens lagprövning hanteras detta jättelika pussel bit för bit. Om vi då putsar på en bit kanske den inte passar i hela systemet. Där måste det till en ändring, om det nu är så att man hanterar detta på frivillig bas eller regelverksmässigt, men juridiskt går det inte . Älvräddarna nämnde att våra vattenmyndigheter kanske på ett otillåtet sätt hade gett en frist till Svensk Vattenkraft, att först till 2021 ska målen vara OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BIOLOGISK MÅNGFALD I RINNANDE VATTEN OCH VATTENKRAFT 2011/12:RFR3 uppnådda i stället . Egentligen ska i vår interimsrapportering kunna tala om vad vi faktiskt redan har i gång, för systemet ska vi börja jobba med så att vi kan visa vad som görs . Vi kan alltså inte vänta till 2021. Men Kammarkollegiet och andra har ju visat vad som finns så att säga i tuben och vad man hinner med. En fråga till den svenska lagstiftaren är: Hur hanterar artikel 4.7 i ramdirektivet för vatten? Vi ser ingen prövning av det. Sedan tillkommer saker och ting. Bara så sent som för kom det ett förslag till aktionsplan för Östersjölaxens framtid. Vi har åldirektiven. De sorterar inte under ramdirektivet för vatten, men det är sådant som kommer att få inverkan inte minst på tidsfaktorn. Moderatorn: Sist men inte minst har vi den nya Havs- och vattenmyndigheten här. Ni fanns inte när uppföljningsrapporten gjordes, och kanhända finns ni just för att ta hand om en hel del av de frågor som ställs här. är välkommen hit, och vi är nyfikna på att höra vad den nya myndigheten ska göra framöver och hur ni ser på detta. , Havs- och vattenmyndigheten: Det är trevligt att vara här och få berätta lite om vår syn på dessa frågor. Vi är en myndighet av lite yngre datum än Kammarkollegiet. Det var som Havs- och vattenmyndigheten inledde sin verksamhet. Vi har den lilla förkortningen HaV för att just betona att det är både hav och vatten. Men var före när det gäller webbsidan, så där är vi . Vad är det vi är satta att göra? Ja, en liten spegel av det är ingressen i vår instruktion, nämligen att vi ska arbeta med frågor om bevarande, restaurering och hållbart nyttjande av sjöar, vattendrag och hav. Det inkluderar det fält som vi pratar om men också en hel del annat. Vi ska parallellt med vara pådrivande, stödjande och samlande inom våra respektive ansvarsområden. I detta ansvar ligger för vår del bland annat att vara miljömålsansvarig för 3 av de 16 miljökvalitetsmålen. har tidigare nämnt Levande sjöar och vattendrag som ett av dem. Utöver detta har vi ansvar för att genomföra åtaganden inom flera olika politikområden, såväl vattenmiljöpolitiken och havspolitiken som fiskeripolitiken. Flera av dem berör det vi pratar om här också. Mycket kort ska jag nämna att den nya myndigheten består till stor del av en förvaltningsverksamhet som har överförts från och , med 45 årsarbetskrafter från och kring 170 från . har vissa verksamheter flyttats till annat håll av förvaltningspolitiska skäl. Forskningen, som vi inte får bedriva i den nya myndigheten, ligger i stället på SLU och de tidigare stora labben på , och främjandefrågor inom fisket hanteras numera av , framför 2011/12:RFR3 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BIOLOGISK MÅNGFALD I RINNANDE VATTEN OCH VATTENKRAFT Det betyder att vi kommer att vara närmare 250 anställda med huvudkontor i . Många talare har svarat på frågeställningar inför dagens utfrågning, och den bild som jag presenterar här skulle jag ha kunnat hämta både från miljömålsuppföljningar och från utskottets uppföljningsrapport, likaväl som från de fem vattenmyndigheternas underlag till åtgärdsprogrammen, nämligen att vi har en fortsatt väldigt stor inverkan på vattendragen som ekosystem, att det saknas fiskevägar vid många vattenkraftverk, att miljökvalitetsmålet inte har nåtts och att det finns ett stort behov av att återskapa biologisk mångfald i rinnande vatten. Det är inte bara en lokal frågeställning det var en föredragshållare tidigare som beskrev biologisk mångfald som en lokal omständighet primärt. Det här är en global frågeställning där vi behöver beakta den samlade påverkan från alla typer av ingrepp i vattnen och annan miljöpåverkan i vatten, och det gäller hur ska kunna hantera sitt samlade vattenekosystem. Det är nog i det perspektivet vi bör betrakta det i första hand. När det gäller målbilden, som flera har varit inne på , har vi att hantera både vattendirektivet och förnybarhetsdirektivet. Jag skriver tydligt och, för det handlar inte om antingen eller, och vi har dessutom att förhålla oss till miljökvalitetsmålen. Visst i de enskilda fallen blir det intressekonflikter när man prövar olika verksamheter, men ska vi hantera den stora frågan om målkonflikter ansluter jag mig gärna till vad och även andra talare har tagit upp här tidigare, nämligen att detta bör gå att hantera med en klok förvaltning och en klok strategi. Jag tror också att elcertifikatssystemet, så som det är utformat med konstruktionen att vi har en gemensam överenskommelse med , innebär att vi kan spela med det verktyget över nationsgränserna. Det är ingen tvekan om att det verkar bli olika typer av energimixer i de båda länderna, där trycket på olika naturresurser är olika stort, och olika relationer i och . Det kommer nog också att underlätta möjligheterna att nå just målet Levande sjöar och vattendrag för vår del. På motsvarande sätt är förutsättningarna i betydligt sämre när det gäller att öka biobränsleuttagen ur de norska skogarna, och där har vi helt andra förutsättningar i . Vad finns det då för möjliga åtgärder inom den nuvarande lagstiftningen? Ja, detta har också nämnts , men jag skulle vilja betona det igen. Stärk egenkontrollen och tillsynen! Jag skulle nog vilja lägga extra tryck på egenkontrollen. Det har tagits upp av flera här att om vi började använda samma rutiner för den här verksamheten som för miljöfarlig verksamhet skulle vi kunna få miljörapporter, vilket underlättar dialogen mellan verksamhetsutövare och myndigheter i arbetet. Det skapar också en helt annan transparens när det gäller den miljöpåverkan som verksamhetsutövarna har. Skapa incitament för verksamhetsutövaren! Det är inte helt lätt, men man bör söka olika möjligheter. Vi har naturligtvis möjligheten att diskutera avgiftsfinansiering av ytterligare åtgärder, och det är fram- OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BIOLOGISK MÅNGFALD I RINNANDE VATTEN OCH VATTENKRAFT 2011/12:RFR3 för allt det förslaget som kommer ur som jag vill peka på som en klar möjlighet. Men det är också, som många talare har nämnt, behov av ändrad lagstiftning. Det är väl mycket som talar för att man borde göra en förnyad bedömning av betänkande och de olika förslag som låg där. gick den aldrig ut på remiss, och jag tror att om utredningen hade kommit , efter den uppmärksamhet som har varit kring dessa frågor i samband med både uppföljningen och detta seminarium, hade kanske bilden varit en annan av möjligheten att gå vidare med ett antal av förslagen. Jag hoppas att det ändå ska vara möjligt. Det har jag skrivit lite slarvigt. Med det menar jag egentligen det som flera har tagit upp, nämligen att justera bestämmelserna i på ett antal punkter så att vi har samma typ av prövnings- och tillsynsprocedurer för vattenverksamheter som för miljöfarlig verksamhet. Jag tror att hela miljöbalksreformen som sådan hade det som syfte, mycket genom att man slog samman de här regelverken. Det finns nog starka skäl att göra detta, för att vi ska kunna få en bättre samsyn om som samlad lag. Det finns naturligtvis en möjlighet att gå vidare med de här diskussionerna kring att hitta incitament i elcertifikatssystemet som främjar biologisk mångfald. krävs det en annan process för det i och med att har ingått traktat med för att hantera dessa frågor, men det är ingen tvekan om att det finns en problematik inbyggd i systemet så som det ser ut just . några möjligheter till samordning. Till att börja med ligger det delvis inom ramen för vår nya myndighets uppdrag att svara för en del samordningsroller. Bland annat har vi fått i uppgift att svara för en nationell samordning av vattenförvaltningen, och i det ligger bland annat frågor om internationell rapportering, verksamhetsstöd, vägledning och mycket annat, men också en möjlighet att göra någon typ av nationell samverkansplan för åtgärdsarbetet under vattenförvaltningen. Vi behöver också en operativ samordning av myndigheternas arbete med tillsyn, prövning och omprövning. Där har vi haft diskussioner med Kammarkollegiet, och länsstyrelserna om att etablera de rutinerna lite tidigare. Det är nämligen så att i prövningsfrågorna, att gå in som part, är det flera myndigheter som har samma befogenheter i , och det är mer historik som har präglat hur ansvarsfördelningen ser ut . Vi har det samlade anslaget för åtgärder för havs- och vattenmiljö. Det är det gamla havsmiljöanslaget som har vidgats till att omfatta både kalkning och vattenförvaltning, och även fiskevårdsanslaget har gått hit. Det skapar en helt annan möjlighet att bidra i åtgärdsarbetet på ett samlat sätt. Slutligen är det de två aviserade uppdragen, det ena från regeringens skrivelse om ett forum för dialog om vattenkraft och miljö specifikt och det andra ett föreslaget uppdrag från Miljömålsberedningen att ta fram ett underlag till en nationell strategi för Miljömålsberedningens fortsatta arbete. 2011/12:RFR3 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BIOLOGISK MÅNGFALD I RINNANDE VATTEN OCH VATTENKRAFT Moderatorn: Vi tackar alla som har talat för utmärkta inspel. går vi över till den andra delen, nämligen själva utfrågningen. Våra folkvalda sitter beredda att ställa frågor. (S): Tack för alla bra föredragningar! Jag har två frågor, och en fråga till . Du var egentligen den ende som förespråkade någon form av frivilligt åtagande. Alla andra har lyft fram ändringar av lagen i olika delar. Vi har ett frivilligt åtagande för kraftbolagen att sköta det här på ett bra sätt, och då är min fråga: Vad är det som gör att du tror på ett frivilligt åtagande framåt, att det ska lyckas bättre än det har gjort de gångna decennierna på det här området? Vart riktar du alexanderhugget? Var hugger du för att det ska gå vägen? nämnde någonting om att man inte kan ställa krav som förhindrar verksamheten eller för att uppfylla direktivet. Min fråga är: Var går gränsen för det? Hur mycket krav kan man ställa? När räknas det som egna verksamheter? Är det när man får klappa igen? , : Om jag hörde rätt var din fråga vad det är som gör att jag tror på ett frivilligt åtagande. Mitt förslag bygger på ömsesidighet, att branschen går in med ett förslag om säkerställd finansiering mot att det politiska systemet tillgodoser andra krav som gäller förändringar i beslutsstruktur. Det som är frivilligt i det här åtagandet är avgiften och avgiftens storlek. Den är inte frivillig sedan man väl har gått in i systemet. Min tanke är just att man själv från branschens sida tar ett initiativ som hjälper till att lösa upp de olika målkonflikterna. , för vattendistrikt: I i den tidigare vattenlagen sägs att man inte får bedriva vattenverksamhet med mindre än att den är lönsam. Från vårt perspektiv ska vi skilja på vattenkraft som är samhällsviktig, och det är där vi definierar vad som kallas kraftigt modifierade vatten och ställer ett lägre miljökrav. Men för produktion som inte anses vara samhällsnyttig ska vi ställa kravet att man ska uppfylla god ekologisk status, det vill säga att det ska vara näst intill orört. Är det så att verksamheten inte försämrar miljön får den vara kvar. Men saknar den samhällsnytta får den inte heller försämra vattenstatusen. har vi inget sådant praktikfall, men jag kan säga så här: Gamla flottledsdammar är ett typiskt sådant exempel. Det bedrivs ingen flottning , och de ska inte vara kvar annat än om det är kulturhistoriska värden. Det finns till exempel lokala intressen som säger att vattennivån i en sjö behöver vara kvar därför att samhället har utformats efter den. (M): sade att det tar att förändra något inom vattenkraften. Det verkar stämma ganska bra, för det är sedan jag första gången stod i en talarstol och påpekade vattenkraftens negativa inverkan på vandringsfisken. Men i Stornorrfors har man gjort en OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BIOLOGISK MÅNGFALD I RINNANDE VATTEN OCH VATTENKRAFT 2011/12:RFR3 jättefin satsning för att laxen ska kunna ta sig upp i den outbyggda , och min fråga till företrädare för kraftbolagen är: Finns det några tankar på att göra liknande satsningar vid andra stora kraftstationer ? , : Det finns en mängd olika åtgärder som är redovisade i de rapporter som vi har lämnat till utskottet. Jag kan inte gå in och rangordna dem, för Stornorrfors är en väldigt stor laxtrappa, som sagt. Det finns andra exempel på den här typen av laxtrappor som byggs och har byggts, men det är nog bättre att läsa i rapporten där det finns många sådana exempel. Det är ett bra exempel som du tar upp. Det har verkligen underlättat för den vandrande fisken. Moderatorn: Vill också kommentera det? , : Eftersom frågan avsåg storskaligt ska jag väl inte göra det. Men annars är svaret ja. (FP): Jag vill också tacka för väldigt intressanta föredrag. Jag har suttit i uppföljningsgruppen och har också suttit i bostadsutskottet 20022006. Det man slås av i rapporten, och när vi arbetade med den det har vidtagits mängder av åtgärder, och myndigheter har fått nya uppdrag etcetera är en utestående fråga: Hur är kraftbolagens motivation? Några talare har varit inne på det. Generellt sett gäller för näringar att om man orsakar miljön skador ska man åtgärda dem. Om kraftverken inte funnits kan man fundera på hur den biologiska mångfalden hade sett ut. Det är egentligen ingenting som hindrar att kraftbolagen vidtar åtgärder. Man kan också gå den frivilliga vägen. Därför blir jag lite förvånad över att jag även tycker mig sakna just motivationen att göra detta. Då är min fråga till och : Varför saknar kraftbolagen motivation? Och vad är då vägen för att hitta ömsesidighet? Är det lagstiftning som måste till för att skapa denna motivation? , : Jag tror att det någonstans i denna byggnad står att land ska med lag byggas. Det är självklart grunden för hela denna verksamhet. Men jag vill poängtera att kraftbolagen gör väldigt många insatser utöver detta, utöver vad som är stipulerat, och det är det som vi redovisar bland annat i dessa rapporter. Jag kan också kommentera frågan om att man skulle få en helhetsprövning varje gång man gör en delprövning. Det skulle kunna leda till en situation att man skjuter på insatserna, att bygga dammar eller något annat, bara av den anledningen att man är rädd för en helhetsprövning. Det är klart att incitamentsstrukturen är väldigt viktig. Tidsmässigt är det viktigt att dessa insatser 2011/12:RFR3 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BIOLOGISK MÅNGFALD I RINNANDE VATTEN OCH VATTENKRAFT görs så fort som möjligt så att man kan vidta åtgärder, till exempel för dammar och dammhöjd för att undvika översvämningar. Det görs alltså väldigt mycket utöver lagstiftningen, men lagstiftningen måste vara grunden för detta, precis som all industriell och annan verksamhet i landet. Det är precis sådana lagar som denna byggnad är till för att stifta. Moderatorn: Då går vi vidare med Per Åsling. Per Åsling (C): Jag vill först vända mig till . EU:s ramvattendirektiv ställer krav på svensk vattenkraftsverksamhet. Investeringar kommer att behöva göras. Vem anser Kammarkollegiet ska stå för den kostnaden? Min andra fråga vill jag ställa till på . har redogjort för det förslag till bland annat en nationell fond för att finansiera miljöåtgärder som finns med i hans utredning. Jag tror att andra länder, däribland , har någonting snarlikt. Min konkreta fråga är: att inrätta en sådan fond? Det skulle också vara intressant att höra i lite mer allmänna ordalag vad i så fall har för synpunkter när det gäller en sådan åtgärd. Jag tar mig också friheten att ställa en tredje fråga, till en person som inte har varit uppe i talarstolen tidigare . Det är en fråga till , ordförande för , tillika vd för . Jag har i dagens läst att Jämtkraft inrättar en miljöfond. Vad innebär det? Vad är det för någonting har beslutat att inrätta? Kan man se denna åtgärd som att Jämtkraft nu går före och på den regionala marknaden i vidtar den åtgärd som föreslår för branschen på ett nationellt plan? Moderatorn: Vi börjar med och frågan vem som ska stå för kostnaden. , Kammarkollegiet: Jag måste be att Per Åsling upprepar sin fråga; jag uppfattade den inte. Per Åsling (C): Det gäller EU:s ramvattendirektiv. Jag konstaterar att det kommer att ställa krav på svensk vattenkraftsverksamhet. Omfattningen kan diskuteras, men jag tolkar det som att det ändå är någon form av konsensus att investeringar måste vidtas. Min fråga är vem Kammarkollegiet anser ska stå för dessa investeringar? , Kammarkollegiet: Jag ber en kollega svara. , Kammarkollegiet: Så som svensk lagstiftning är utformad är det så att man inom ramen för de prövningar som sker av nya tillstånd kan ställa krav enligt direktivet i förhållande till det som ska OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BIOLOGISK MÅNGFALD I RINNANDE VATTEN OCH VATTENKRAFT 2011/12:RFR3 prövas vid tillståndsprövningen. Det är domstolen som avgör huruvida prövningen kommer att äga rum. I övrigt är det som står till buds att genomföra ramdirektivet med hjälp av tillsyn där det går, eller omprövningar. När det gäller omprövningar framgår av att det är produktionsbortfallet som verksamhetsutövaren måste stå för av. I övrigt är det ersättningsskyldighet för staten. Själva skyddsåtgärderna ska verksamhetsutövaren stå för. Moderatorn: Då var frågan till : Vad tycker du om de fonder vi har hört om , och kommer ni att inrätta något sådant? , : Det vet vi inte riktigt . Som helt följdriktigt sade är detta nämligen som om han vore en statlig utredare. Vi hade gärna sett en statlig utredning, men staten startade aldrig en sådan utan vi startade en själv. Han är alltså av samma dignitet som en statlig utredare. är frågorna på remiss. Frågan är under behandling, och om detta är bra eller dåligt får man alltså utreda och titta på lite mer i detalj. Det är dock klart att det som också ligger i den här frågan och i det förslag som har väckt är att det måste vara både och. Det är att ge och ta från alla parter. I hans förslag med denna fond ligger alltså en förändring i själva tillståndsproceduren och en rätt stor förändring i . Jag tror att har skrivit att den inte är så stor, men det är ändå en förändring i . Är detta ett förslag man kan bygga vidare på måste man också för att det ska vara ett vinnavinna-koncept få en utsträckt hand från lagstiftaren att dessa förändringar i görs. Det är det förslag bygger på. Men det kanske finns andra förslag som kommer upp i remissomgången och i hanteringen av de olika förslagen. Ett annat förslag är att återföra den kommunala beskattningsrätten till de kommuner som har vattenkraftsproduktion. Det har gett väldigt goda effekter i till exempel, där man har en helt annan känsla för vattenkraften i den egna kommunen. Man välkomnar den oftast och vill gärna ha vattenkraft i sin kommun; man ser inte alls samma motstående intressen som vi har i . Det är också ett alternativ eller möjlighet som finns i denna utredning. Riktigt vad man till syvende och sist kommer fram till är alltså inte klart, men det är precis som har sagt: Det måste vara ett givande och tagande där bägge parter känner sig som vinnare. Det är nämligen väldigt stora värden som står på spel, och det finns väldigt mycket att vinna på att vi gör detta tillsammans. Moderatorn: på Jämtkraft, har vi dig här? Uppfattade du frågan? , Jämtkraft: Ja. Jämtkraft är i sammanhanget ett litet energibolag vi står för av energiförsörjning. Vi har jobbat med ett mycket ambitiöst miljöarbete, och har tagit in en rättelse om detta. 2011/12:RFR3 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BIOLOGISK MÅNGFALD I RINNANDE VATTEN OCH VATTENKRAFT Vi har jobbat väldigt mycket med effektivisering och utveckling av den förnybara energiproduktionen, men för att ta ett ytterligare steg i detta har vi inrättat en miljöfond. Den är tänkt att omfatta samtliga våra verksamheter, och vi kommer huvudsakligen att finansiera den med medel från de mervärden våra kunder betalar för exempelvis bra miljöval. För att vi ska få en start på detta skjuter vi dock in ett startkapital. Vi tänker ta hjälp av externa experter för att få mest valuta för pengarna vad gäller exempelvis biologisk mångfald. Jag tycker inte att vi i övrigt ska dra alltför stora paralleller till Korsfeldts förslag, men vi måste se att detta är någonting som är knutet till och kring våra verksamheter. Moderatorn: Är det ett sätt att gå före? Är det någonting som kan användas på annat håll? , Jämtkraft: Det får framtiden utvisa, men vi har som sagt haft en lång tradition av att bedriva ett aktivt miljöarbete. Vi ser att vi tar ett steg till, och sedan må andra bedöma det utifrån sina egna utgångspunkter. Moderatorn: Då var det från . (MP): Jag får liksom mina kolleger tacka för bra och goda föredragningar, även om ni ger bilden av det problem vi i uppföljningsgruppen tidigt såg, nämligen att det finns en stark brist på samordnad struktur. Det finns problem med biologisk mångfald, inte minst, och det finns också en brist i att man inte har tagit hand om dessa problem på det politiska planet. Det är många saker som det har lämnats förslag om som inte har gått vidare. Jag har en fråga till . Ni hanterar flera olika energislag. De flesta andra energislag i går ju under den bedömning i som är den naturliga, det vill säga miljöfarlig verksamhet. Där står man självklart inför prövningen att producera den energi man gör med minsta möjliga miljöpåverkan. Man är också skyldig att redovisa det, införa de generella standarder som finns samt hålla sig till miljöbästa teknik. Med tanke på detta undrar jag lite hur ni ser på att vattenkraften inte har dessa regler . Vad är egentligen de stora problemen med att likställa vattenkraftproduktionen i detta hänseende? Det borde snarare vara ett problem inom ert kollektiv av kraftvänner att vattenkraften står utanför detta system. Jag har också en fråga till Kammarkollegiet. All vattenkraft i skulle behöva moderna tillstånd. När skulle detta vara möjligt att få med tanke på att det är en sådan stor omfattning? Vad är det som behövs från lagstiftare och styrning för att man skulle få det? Den sista frågan går till Sportfiskarna, som har jobbat mycket med fallen kring biologisk mångfald.