eunbil · GZ0N2A0D22 · 2011-12-06 00:00:00 — har därför varit aktivt i arbetet med att ta fram strategiska och operativa mål mot den kringresande kriminaliteten inom ramen för EU:s policycykel för arbetet mot organiserad brottslighet. Det finns också ett särskilt nationellt projekt på detta område som drivs av . Förslag till och rådets förordning om behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av domar och officiella handlingar i samband med arv och om inrättandet av ett europeiskt arvsintyg (Sr ) = Allmän enighet om bestämmelserna Avsikten med behandlingen i rådet Uppnå en allmän överenskommelse om bestämmelserna i förslaget till förordningstext. Bakgrund pågår förhandlingsarbetet med kommissionens förslag till en förordning om arv. Förslaget innehåller bestämmelser om vilken domstol som ska vara behörig att handlägga gränsöverskridande arvsfrågor och vilket lands lag som ska tillämpas. Förslaget innehåller också bestämmelser om erkännande och verkställighet av avgöranden och om införandet av ett europeiskt arvsintyg (ett dokument som visar vilka som ärver en viss person eller har rätt att ta hand om kvarlåtenskapen). Förslaget har lagts fram mot bakgrund av det stora antalet gränsöverskridande arvsärenden i . Förslaget syftar till att förenkla hanteringen och öka rättssäkerheten utan att påverka medlemsstaternas materiella rätt. finns inga EU-regler på området. Förslaget väcker många komplexa frågeställningar. I allmänhet är medlemsstaterna positivt inställda till förslaget, men uppfattningarna i olika frågor skiljer sig åt. och har ännu inte valt att låta sig omfattas av förordningens tillämpningsområde och även står utanför. Under det spanska ordförandeskapet i EU () nåddes politisk överenskommelse om vissa riktlinjer för det fortsatta förhandlingsarbetet, som dock var allmänt hållna. Politiskt nåddes även under det ungerska ordförandeskapet () överenskommelse om vissa riktlinjer när det gäller ett antal centrala frågeställningar. Under det polska ordförandeskapet har det pågått ett intensivt förhandlingsarbete främst utifrån det textförslag som utarbetades efter ovan nämnda politiska överenskommelse. Ordförandeskapet, som avser att avsluta förhandlingsarbetet i rådet, vill nu att ett nytt förslag till förordningstext ska diskuteras vid rådsmötet för att därigenom nå en allmän överenskommelse om bestämmelserna. Svensk ståndpunkt kan till övervägande del stödja förslaget till förordningstext. Det finns dock några för särskilt viktiga frågor. bör verka för att dessa frågor löses ut på ett så bra sätt som möjligt. Flera medlemsstater har uttryckt att det är för tidigt att avsluta förhandlingarna om förordningen eftersom så många frågor kvarstår olösta. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets förordning om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (omarbetning) (Sr ) = Enighet om vissa delar Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet avser att ska bekräfta politiska riktlinjer för det fortsatta arbetet för den del av förordningen som rör erkännande och verkställighet respektive officiella handlingar och processförlikningar. Bakgrund Kommissionen lade fram ett förslag till revidering av I-förordningen, som reglerar domstols behörighet samt erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område. Förslagets syfte är att underlätta handläggningen av gränsöverskridande tvister och att förbättra den fria rörligheten av domar och andra domstolsavgöranden i EU. Förslaget har förhandlats på tjänstemannanivå i rådet. Uppfattningarna skiljer sig åt mellan medlemsstaterna när det gäller flera centrala frågor som omfattas av revideringen. Det förslag till politiska riktlinjer som ordförandeskapet lagt fram i fråga om erkännande och verkställighet respektive officiella handlingar och processförlikningar har dock på ett övergripande plan fått ett i det närmaste enhälligt stöd av medlemsstaterna. Ordförandeskapet avser att ska bekräfta politiska riktlinjer för det fortsatta arbetet för den del av förordningen som rör dessa frågor. Svensk ståndpunkt godtar det förslag till politiska riktlinjer för kapitlen om erkännande och verkställighet respektive officiella handlingar och processförlikningar som tagits fram av ordförandeskapet. har verkat för ett avskaffande av exekvaturförfarandet. Denna målsättning slogs också fast i Stockholmsprogrammet som antogs under det svenska ordförandeskapet. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets förordning om en gemensam europeisk köplag (Sr ) = Riktlinjedebatt om vissa frågor Avsikten med behandlingen i rådet Presentation och utbyte av åsikter. Bakgrund Förslaget till och rådets förordning om en gemensam europeisk köplag syftar till att underlätta för den gränsöverskridande handeln och därmed förbättra den inre marknadens funktion. Förslaget innebär i korthet att en näringsidkare och en konsument i ett gränsöverskridande kontrakt om försäljning av varor, tillhandahållande av digitalt innehåll och av anknytande tjänster ska kunna välja en enhetlig gemensam europeisk köplag att tillämpas på kontraktet. Även två näringsidkare där minst en av dem hör till kategorin små och medelstora företag ska kunna välja köplagen. Om parterna på ett giltigt sätt har kommit överens om att använda köplagen, ska frågor som omfattas av dess bestämmelser uteslutande regleras av den. I ett sådant fall blir inte längre den annars gällande dispositiva eller tvingande nationella kontraktsrätten tillämplig. Förordningen innebär således inte någon sedvanlig harmonisering av nationell lagstiftning. Vid förutses en presentation av förslaget med möjlighet för medlemsstaterna att lämna kommentarer. Svensk ståndpunkt Förslagets omfattning och komplexitet innebär att regeringen ser behov av en fortsatt analys, bl.a. av den valda rättsgrunden och förslagets effekter samt dess förhållande till befintliga internationellt privaträttsliga lagvalsregler. och före det att regeringen haft möjlighet att utvärdera utfallet av det pågående svenska remissförfarandet av förslaget kan , enligt regeringen, inte ställa sig bakom förslaget. Se vidare i bifogad promemoria. Utkast till direktiv om en europeisk utredningsorder (Sr ) = Allmän riktlinje Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet har för avsikt att vid rådsmötet nå en allmän riktlinje om samtliga utestående artiklar (artiklarna 19-34 i kapitel IV och V). Bakgrund har tillsammans med sex andra medlemsstater lagt fram förslaget till direktiv som presenterades . Direktivet omfattar i princip allt straffrättsligt samarbete inom EU som avser inhämtande av bevisning. Nuvarande samarbete om bevisinhämtning inom EU är baserat på både traditionell ömsesidig rättslig hjälp och principen om ömsesidigt erkännande. Direktivet syftar till att åstadkomma en ny heltäckande reglering som bygger på principen om ömsesidigt erkännande. Direktivet avser att ersätta de olika instrument som reglerar det nuvarande samarbetet. enades rådet om en partiell allmän riktlinje (en delöverenskommelse) om artiklarna 1-18 och artikel Y. Den viktigaste frågan för under förhandlingarna var att få in en skrivning i direktivet som innebär att svenska myndigheter kan vägra att erkänna och verkställa en utredningsorder om åtgärden som ska vidtas kommer i konflikt med tryck- och yttrandefriheten i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. lyckades med det i förhandlingarna i rådet och vägransgrunden finns nu med i rådets delöverenskommelse som en generell vägransgrund (se artikel 10.1 a). har kapitel IV som rör särskilda utredningsåtgärder och slutbestämmelserna i kapitel V förhandlats. Ordförandeskapet har för avsikt att nå en allmän riktlinje (överenskommelse) om samtliga utestående artiklar (artiklarna 19-34 i kapitel IV och V) vid rådsmötet . Det pågår dock fortfarande förhandlingar på tjänstemannanivå om den närmare utformningen av artiklarna. Den allmänna riktlinjen kommer att ligga till grund för överläggningar med inför en överenskommelse om utkastet till direktiv i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Svensk ståndpunkt Övergripande ståndpunkt är positivt till direktivet. Det kommer att innebära en effektivisering och förbättring av det straffrättsliga samarbetet inom EU när det gäller bevisinhämtning under förundersökningar och rättegångar. Förbättrade möjligheter för de brottsutredande myndigheterna bidrar till en förbättrad brottsbekämpning. är vidare positivt till att det skapas ett enhetligt system med en heltäckande reglering som bygger på principen om ömsesidigt erkännande. Förslaget har flera fördelar jämfört med vad som gäller , med bl.a. ett standardiserat förfarande, direktkontakter mellan myndigheter, tidsfrister för verkställighet och färre vägransgrunder. Ståndpunkt avseende förslag till allmän riktlinje för kapitel IV och V hade, i syfte att driva samarbetet framåt, hellre sett andra lösningar i vissa frågor, t.ex. färre eller mer begränsade avslagsgrunder i regleringen som rör video- och telefonkonferenser (artiklarna 21 och 22) samt i den som rör information om och transaktioner på konton hos andra finansiella företag än banker (artiklarna 23 och 24). Mot bakgrund av att tidigare fått gehör för den för oss viktigaste frågan i förhandlingen, nämligen en allmän vägransgrund kopplad till tryck- och yttrandefrihet och då regleringen i kapitel fyra i många delar är ett steg framåt och ger uttryck för en väl avvägd kompromiss, kan stödja förslaget. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets direktiv om miniminormer för brottsoffers rättigheter samt stöd till och skydd av brottsoffer (Sr ) = Allmän riktlinje Avsikten med behandlingen i rådet Syftet med behandlingen i rådet är att anta en allmän inriktning avseende hela direktivförslaget. Bakgrund presenterade kommissionen ett åtgärdspaket för att stärka brottsoffers rättigheter i EU. Åtgärdspaketet är ett steg mot ökat fokus på brottsoffer och deras behov i EU-ländernas rättssystem. Brottsofferpaketet består av tre delar; ett meddelande, ett förslag till direktiv om miniminormer för brottsoffer och ett förslag till förordning om ömsesidigt erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga förfaranden. Förslaget till direktiv om miniminormer för skydd av brottsoffer ingår i EU:s övergripande mål för ett område för frihet, säkerhet och rättvisa inom unionen och ska ge brottsoffer möjlighet att kunna åberopa samma grundläggande rättigheter samt känna förtroende för rättsväsendet inom hela EU. finns ett rambeslut (2001/220/RIF) om brottsoffers ställning i straffrättsliga förfaranden, som innehåller miniminormer. Ett flertal utvärderingar har indikerat att det finns brister när det gäller medlemsstaternas genomförande på nationell nivå av rambeslutet och att nivån på brottsoffers rättigheter varierar mycket inom unionen. Kommissionen anser att brottsoffers roll och behov i straffrättsliga förfaranden inte i tillräckligt hög grad har varit föremål för åtgärder. Såväl rådet som har dessutom uppmanat kommissionen att vidta åtgärder för att stärka brottsoffers rättigheter i EU. Mot denna bakgrund samt då Lissabonfördraget innehåller en ny rättslig grund som möjliggör för EU att lagstifta om miniminormer avseende brottsoffers rättigheter, föreslår kommissionen att brottsoffers rättigheter stärks. Det nya brottsofferdirektivet ska ersätta rambeslutet om brottsoffers ställning i straffrättsliga förfaranden. Vid antogs även en resolution (Budapestfärdplanen) för brottsoffers rättigheter (dok. 11108/11). Kommissionens förslag till direktiv om miniminormer för brottsoffer ingår som åtgärd A i färdplanen. Förhandlingar om förslaget till direktiv inleddes på arbetsgruppsnivå och förhandlingarna pågår alltjämt i rådet. har ännu inte lämnat sitt ändringsförslag i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. finns heller ingen information om när kommer att lämna sitt ändringsförslag. Troligt är dock att parlamentet kommer att lämna ändringsförslaget och att trilogförhandlingar mellan rådet, och kommissionen kommer att inledas kort därefter. Svensk ståndpunkt kommer med största sannolikhet att kunna stödja att rådet antar en allmän inriktning avseende hela direktivförslaget. Detta dock med reservation för att den slutgiltiga texten ännu inte är slutförhandlad. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets direktiv om rätten till försvarare i straffrättsliga förfaranden och rätt till kontakt med tredje part vid frihetsberövande (Sr ) = Rapport från ordförandeskapet Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet avser att avge rapport. Dokument Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument Faktapromemoria 2010/11:FPM126. behandling i och i riksdagsutskott Samråd med och . Information till/överläggning med justitieutskottet (information), (överläggning) och (information). Bakgrund lade kommissionen fram förslaget till direktiv om rätt till tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden och rätt att kommunicera vid frihetsberövande. Förslaget behandlar rätten för misstänkta och tilltalade samt personer som är eftersökta i enlighet med en europeisk arresteringsorder att få tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden mot dem. Vidare innehåller förslaget regler om rätten för misstänkta och tilltalade som berövats sin frihet att kommunicera med en tredje person, såsom en anhörig. Direktivförslaget utgör en del av det tredje och hela det fjärde steget i färdplanen för processuella rättigheter i straffrättsliga förfaranden som antogs av . inleddes förhandlingar i behörig i rådsarbetsgrupp. Förslaget har behandlats i arbetsgruppsnivå och i rådet. Nästa arbetsgruppsmöte kommer att äga rum . Svensk ståndpunkt Åtgärder för att stärka misstänktas och tilltalades processuella rättigheter förbättrar förutsättningarna för det rättsliga samarbetet. Rätten till tillgång till försvarare är mycket viktig för att säkerställa rättvisa förfaranden. Arbetet med det här direktivförslaget har visat sig vara svårare än tidigare åtgärder enligt färdplanen för processuella rättigheter. Det är dock mycket viktigt att medlemsstaterna trots dessa svårigheter fortsätter arbetet i en konstruktiv anda. Det är också viktigt att tempot i arbetet hålls uppe. Den fleråriga budgetramen 20142020 = Proposal for a Regulation of Parliament and of the Council establishing for the period 2014 to 2020 the programme = Proposal for a Regulation of Parliament and of the Council establishing for the period 2014 to 2020 the Rights and Citizenship programme (Sr ) Föredragning av kommissionen och en första diskussion Se rådets dagordning, punkten 6. (ev.) Europeiska unionens anslutning till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Sr ) = Lägesrapport Avsikten med behandlingen i rådet Information om förhandlingsläget i de pågående förhandlingarna mellan EU och om EU:s anslutning till . Dokument Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandling i och riksdagsutskotten om förhandlingarna mellan EU och om anslutningen till behandlades i . och justitieutskottet har informerats om förhandlingarna respektive . Frågan om rådets beslut om förhandlingsmandatet har behandlats tidigare i , och , i justitieutskottet och i . Bakgrund Genom Lissabonfördraget infördes en rättslig grund, och en skyldighet, för EU att ansluta sig till . Rådet beslutade ett mandat för kommissionen att inleda förhandlingar med om ett anslutningsavtal. och har förhandlingar ägt rum vid åtta olika tillfällen inom ramen för en informell arbetsgrupp under för mänskliga rättigheter (CDDH). Arbetsgruppen (CDDH-UE) har fått i uppdrag att utforma förslag till avtalslösningar för anslutningen. Kommissionen har inför och efter förhandlingarna i CDDH-UE samrått med och avrapporterat till rådet inom ramen för en arbetsgrupp under rådet. Målsättningen var att förhandlingsarbetet i den informella arbetsgruppen skulle avslutas och att styrkommittén (CDDH) därefter skulle färdigbehandla avtalsutkastet. har dock framkommit att det fortfarande råder oenighet kring flera frågor i anslutningsavtalet. Diskussioner kring de utestående frågorna, bl.a. utformningen av den s.k. medsvarandemekanismen och omröstningsreglerna i , pågår i arbetsgruppen under rådet. Diskussionerna såväl mellan EU och som internt i EU förväntas fortsätta . Vid rådets beslut om godkännande av avtalet krävs enhällighet. Det slutliga avtalet måste godkännas av samtliga medlemsstater enligt medlemsstaternas nationella konstitutionella bestämmelser. Det måste också godkännas av samtliga övriga parter till . I anslutning till rådets möte Möte i GEMENSAMMA KOMMITTÉN SIS II (Sr ) = Lägesrapport Avsikten med behandlingen i rådet Information om den senaste utvecklingen i SIS . Dokument: det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandlad i : Inför varje RIF-råd, Bakgrund Schengen informationssystem II (SIS II) är avsett att bli andra generationen av gemensamma efterlysnings- och spaningsregister. Tidpunkten för driftsättning av systemet är satt till . Vid rådets möte antogs rådsslutsatser relaterade till utvecklingen av SIS II. I slutsatserna uppmanades kommissionen bl.a. att hålla ministerrådet och underrättade om den vidare utvecklingen av projektet. Kommissionen kommer därför ge en uppdaterad redovisning av läget i projektet. Inga beslut eller nya slutsatser av rådet är aktuella. Förslag till och rådets förordning om inrättandet av en utvärderings- och övervakningsmekanism avsedd att kontrollera tillämpningen av (Sr ) Se rådets dagordning, punkten 3. Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 562/2006 i syfte att införa gemensamma regler för tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna vid exceptionella omständigheter (Sr ) = Lägesrapport/vissa frågor Se rådets dagordning, punkten 3. (ev.) Utkast till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (Sr ) = Lägesrapport/vissa frågor Se rådets dagordning, punkten 4. Den fleråriga budgetramen 20142020 = Proposal for a Regulation of Parliament and of the Council establishing, as part of the , the instrument for financial support for external borders and visa = Proposal for a Regulation of Parliament and of the Council establishing, as part of the , the instrument for financial support for cooperation, preventing and combating crime, and crisis management (Sr och Sr ) Se rådets dagordning, punkten 6. EU:s svar på det ökade migrationstrycket = Ordförandeskapets och kommissionens gemensamma ståndpunktsdokument (Sr ) Diskussion Se rådets dagordning, punkten 8. I enlighet med rådets arbetsordning delas dagordningen upp i två delar Lagstiftningsöverläggningar respektive Överläggningar om icke lagstiftande verksamhet. Rådets sammanträden ska vara offentliga när det överlägger och röstar till ett utkast till lagstiftningsakt. Se vidare artiklarna 3, 5 och 7 Rådets arbetsordning (dok. 16525/09 JUR 495 POLGEN 206).