eunbil · GY0N2934CC · 2011-01-01 00:00:00 — Rådets möte () Rubrik: Meddelande från kommissionen till rådet och , Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Handlingsplanen för energieffektivitet 2011 - Antagande av rådets slutsatser Dokument: 7363/11 46 ENV 166 TRANS 62 ECOFIN 106 RECH 51 + REV 1 (en) 10709/11 123 ENV 390 TRANS 162 ECOFIN 290 RECH 136 KOM (2011)109 Faktapromemoria 2010/11:FPM92 Energieffektiviseringsplan 2011 Frågan har inte behandlats i tidigare. Bakgrund Kommissionen presenterade 2005 en grönbok om energieffektivisering (KOM (2005) 265 slutlig) i vilken man målade upp en potential på effektivare energianvändning . la kommissionen förslag till en omfattande handlingsplan för energieffektivisering för att realisera effektiviseringspotentialen (KOM (2006) 545 slutlig), innehållande tio prioriterade handlingsområden och närmare 80 åtgärdsförslag på gemenskapsnivå. Handlingsplanen för energieffektivisering har därefter utgjort en del av det klimat- och energipaket som kommissionen presenterade tidigt . Planen låg till grund för Europeiska rådets antagande av 20/20/20-målen för energieffektivisering, minskade växthusgasutsläpp och ökad andel förnybar energi . Enligt handlingsplan skulle en översyn av handlingsplanen göras . Denna översyn försenades och kommissionen presenterade först en kompletterande energieffektiviseringsplan. Energieffektivisering pekas ut som ett av fem prioriterade områden i kommissionens meddelande Energi 2020: en strategi för konkurrenskraftig, hållbar och trygg energiförsörjning (KOM (2010) 639), den s.k. energistrategin. Denna strategi presenterades . Energistrategins förslag kring energieffektivisering har i hög grad utvecklats i energieffektiviseringsplanen. Vid antogs övergripande slutsatser för att ge energiministrarna vägledning för sitt fortsatta arbete med energistrategin, inklusive energieffektivisering. Vid antogs slutsatser om energistrategin till 2020 som bl.a. beskrev förväntad inriktning för den nya energieffektiviseringsplan som kommissionen presenterade . Meddelandet om en energieffektiviseringsplan omfattar drygt 20 åtgärdsförslag inom sammanlagt sex huvudområden. Under rubriken den offentliga sektorn som föregångare föreslås bl.a. krav på skärpt energiprestanda vid offentlig upphandling samt bindande krav på årlig renovering av av de byggnader som ägs/används av offentliga sektorn. Under rubriken lågenergibyggnader föreslås bl.a. åtgärder för att främja fjärrvärme inom ramen för integrerad stadsplanering samt behov av åtgärder för att hantera problem med delade incitament till energieffektivisering. Beträffande energieffektivisering för konkurrenskraftig industri (inkl. energisektorn) föreslås en rad åtgärder för att främja ökat utnyttjande av kraftvärmeproduktion. Vidare föreslås att medlemsstaterna ska införa nationella system för bindande energibesparingskrav på energibolag (s.k. vita certifikat). Kommissionen föreslår även främjandeåtgärder för energieffektivisering i mindre företag samt krav på stora företag att genomföra regelbundna och oberoende energirevisioner. För att öka möjligheterna för energibesparing hos konsumenterna föreslås insatser för att säkerställa utveckling och utbyggnad av smarta nät och utbredd användning av smarta mätare för el, gas, värme/kyla och varmvatten samt en utvecklad energimärkning av produkter och byggnader. Beträffande nationella mål för energieffektivisering föreslås att systemet med vägledande mål ska fortsätta att gälla, men att en översyn av möjligheterna att nå EU:s mål till 2020 ska göras 2013. Efter denna översyn görs ett nytt ställningstagande i fråga om bindande mål eller ej. Meddelandet pekar ut transportsektorn som en prioriterad sektor för energieffektivisering men presenterar inga åtgärdsförslag. Dessa frågor ryms inom kommissionens transportpolitiska vitbok som presenterades . Med hänvisning till det kommande förslaget om EU:s budget för perioden 20142020 inte meddelandet inte heller några förslag om finansiering av energieffektivisering. Flera av förslagen behöver konkretiseras och förankras i EU-lagstiftning. Kommissionen har aviserat att ett förslag till lagstiftning som ersätter Energitjänstedirektivet (2006/32/EG) och Kraftvärmedirektivet (2004/8/EG) kommer att presenteras . Rättslig grund och beslutsförfarande Meddelandena innehåller inga lagförslag. Slutsatser antas med enhällighet. Svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till slutsatser. Regeringen anser att slutsatserna är en acceptabel kompromiss som speglar innehållet i Europeiska kommissionens meddelande och som tagit hänsyn till medlemsstaternas olika ståndpunkter. Regeringen välkomnar att kommissionen presenterat en uppdaterad energieffektiviseringsplan. Regeringen delar kommissionens uppfattning att det krävs krafttag för att EU:s mål för energieffektivisering ska nås, men har i sammanhanget betonat vikten av att fullt ut genomföra beslutad lagstiftning (inte minst ekodesign, energimärkning och byggnaders energiprestanda). Regeringen har även betonat vikten av att kommissionen ska respektera subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna när de utarbetar detaljerade förslag till följd av meddelandet. Likaså har regeringen betonat vikten av olika åtgärders kostnadseffektivitet. Regeringen har allmänt drivit att förslaget på slutsatser ska betona energieffektivisering i hela energisystemet, från produktion via distribution till slutanvändning. Eftersom det inte finns någon enighet mellan medlemsstaterna om hur energieffektivisering ska mätas och följas upp välkomnar regeringen att bindande nationella mål inte införs . Regeringen verkar aktivt för att EU utvecklar en gemensam metodik med en bred uppsättning indikatorer för uppföljning och rapportering av energieffektivisering. Regeringen välkomnar satsningar på smarta städer och smarta nät, ökade incitament för användning av kraftvärme, spillvärme och fjärrvärme/ fjärrkyla, energieffektivisering i små och medelstora företag, systematisk energiledning och frivilliga åtaganden i industrin. Regeringen välkomnar även åtgärder som utvecklar den offentliga sektorns roll som föregångare, men är kritisk till förslaget att kräva en kvantifierad renoveringstakt () av de byggnader som offentliga aktörer äger och/eller använder. Större hänsyn måste tas till de olika situationer som råder i EU för det offentligt ägda och använda byggnadsbeståendet. Förslaget bedöms dessutom ha låg kostnadseffektivitet. Regeringen har förståelse för att länder med en mindre liberaliserad energimarknad, där effekter av utsläppshandel och ev. koldioxidskatter inte slår igenom på energipriset, väljer att införa system med bindande energibesparingskrav på energibolag (s.k. vita certifikat). Sådana system kan även tjäna andra syften, t.ex. som åtgärd för att minska energifattigdom i länder där man inte har bostadsbidrag. Mervärdet av att införa vita certifikat i utöver redan införda styrmedel är lågt. Regeringen har därför uttryckt tveksamhet till förslaget att alla medlemsstater, oberoende av energimarknadernas funktion och andra nationella förutsättningar, ska tvingas att införa vita certifikat. Regeringen har även verkat för att krav ställs på kommissionen att presenterar mer genomarbetade och transparenta konsekvensbedömningar av de detaljerade förslag som följer på energieffektiviseringsplanen, så att samhällsekonomiska effekter och effekter på EU:s klimatmål, förnybartmål och energieffektiviseringsmål framgår. inställning antog en resolution om energistrategin (2010/2108()). Denna resolution tar upp de flesta av kommissionens förslag på prioriteringar. Frågor som betonas är bl.a. energieffektivisering och förnybar energi. uppmanar kommissionen att utvärdera framstegen för att nå 2020-målet om energibesparing och vid behov föreslå bindande nationella energieffektiviseringsmål. anser att EU:s nya budget bör lägga en signifikant större andel medel för energipolitik inklusive modern och smart infrastruktur, energieffektivisering, förnybar energi och FoU om ny energiteknik. Förslaget Förslaget till slutsatser speglar innehållet i kommissionens meddelande om en energieffektiviseringsplan. Under de allmänna övervägandena betonas vikten av energieffektivisering i hela energisystemet, att energieffektivisering griper in i flera politikområden, samt att energieffektiviseringsplanen stödjer och stöds av andra delar i EU2020-strategins flaggskeppsinitiativ för ett resurseffektivt . Vidare betonas att konkreta åtgärdsförslag under energieffektiviseringsplanen måste utgöra komplement till existerande EU-åtgärder och åtgärder/program på medlemsstatsnivå, under beaktande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Den vägledande naturen hos nationella mål betonas, liksom behovet av en gemensam metod för uppföljning av energieffektivisering. Betydelsen av FoU-satsningar betonas. Kommissionen bjuds in att ta fram riktlinjer för främjande av energitjänstemarknadens utveckling. När det gäller mer specifika åtgärder på sektorsnivå anges den offentliga sektorn systematiskt bör anskaffa/upphandla varor, och om lämpligt tjänster, med hög energiprestanda. Rådet uppmuntrar medlemsstaterna att öka renoveringstakten för offentliga byggnader, men förespråkar till skillnad från kommissionen inget kvantitativt krav. Initiativ, nätverk och partnerskap på lokal och regional bör stödjas. Beträffande byggnader lyfts vikten av långsiktiga perspektiv till 2050, kostnadseffektivitet, nationella förutsättningar och värdet av aktörssamverkan fram. Fokusering på kraftvärme, spillvärme och fjärrvärme/ fjärrkyla i integrerad stadsplanering betonas. Ökad kunskap om energitjänster bör främjas. För ökad energieffektivtet i energisektorn betonas bl.a. vikten av kraftvärmeproduktion. Energisparkrav på energibolag eller andra nationella styrmedel kan ge incitament för energibolag att bidra till energieffektivisering även hos slutanvändare. För att öka konsumenternas möjlighet att effektivisera energianvändningen betonas vikten av att genomföra och utveckla prestandakrav och märkning av produkter. Marknadskontrollen av lagefterlevnad behöver stärkas. Därtill betonas vikten av oberoende konsumentrådgivning samt av bättre information till konsumenter om deras energianvändning, inte minst genom smarta mätare. Beträffande finansiering ser rådet fram emot förslag från kommissionen som demonstrerar EU-nytta och visar på bättre samordning av EU:s olika fonder och program. Avslutningsvis uppmanar rådet kommissionen att, för de detaljerade förslag som följer på energieffektiviseringsplanen, presentera robusta konsekvensbedömningar, så att förslagens kostnadseffektivitet, samhällsekonomiska effekter och effekter på EU:s klimatmål, förnybartmål och energieffektiviseringsmål framgår. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Det nu aktuella meddelandet innebär inte några direkta förändringar i svensk lagstiftning. Många av de förslag som lanseras i meddelandet och rådsslutsatserna kommer att resultera i mer konkreta lagförslag, i huvudsak genom revidering av energitjänstedirektivet (2006/32/EG) och kraftvärmedirektivet (2004/8/EG). Ändringar kan även komma att föreslås i ekodesigndirektivet (2009/125/EG), energimärkningsdirektivet (2010/30/EU) och direktivet om byggnaders energiprestanda (2010/31/EU). En bedömning av vilken effekt sådana ändringar har på svensk lagstiftning kan inte göras . Ekonomiska konsekvenser Kommissionen har gjort en konsekvensanalys av förslagen i meddelandet (SEC(2011) 277), men presenterar i denna inte någon analys av effekter på energianvändningen och samhällsekonomiska konsekvenser för de åtgärder som föreslås, vare sig i helhet eller för enskilda åtgärder. Kommissionen har inte heller analyserat de olika förslagens inverkan på målen för förnybar energi respektive minskad klimatpåverkan. Avsaknaden av sådan analys försvårar en utvärdering av de kostnaderna och nyttor som kommissionens meddelande medför, såväl som av effekter på tillväxt och sysselsättning för EU som helhet. Regeringen bedömer att förslaget om kvantifierad årlig renoveringstakt för offentligt ägda byggnader, med fokus på energieffektivisering, skulle få omfattande budgetära och samhällsekonomiska konsekvenser då det tvingar fram förtida renovering av byggnader utan hänsyn till vilka faktorer i övrigt som ligger till grund för renoveringar. Svensk bygglagstiftning kräver att hänsyn tas till en bred uppsättning tekniska funktionskrav när en byggnad renoveras. Kostnaderna för dessa förtida renoveringar skulle konkurrera med andra utgiftsområden och anslag. Regeringen bedömer vidare att ett obligatoriskt system med krav på energibolag att genomföra energibesparande åtgärder har små möjligheter att bidra positivt till den samhällsekonomiska kostnadseffektiviteten för den svenska energieffektiviseringspolitiken. Därtill är det förknippat med omfattande administrativa kostnader för verifiering och utfärdande av certifikat. Huvudsyftet med ett sådant system är enligt kommissionens meddelande att skapa ett ekonomiskt värde på energibesparing. På de svenska energimarknaderna skapas redan detta ekonomiska värde genom att energi- och koldioxidskatter samt utsläppshandel slår igenom på el- och värmepriset, något som ger incitament för energibesparing. Konkreta lagförslag väntas presenteras , vilka kommer att följas av ytterligare konsekvensanalyser. Förslag om finansiella program kommer att presenteras först efter att beslut om nästa finansiella perspektiv fattats. Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem, KOM(2011) 144 slutlig