urf · GYA5URF2 · 2011-01-01 00:00:00 — I fråga om de s.k. strategiska EU-dokumenten föreslås ingen ändring i förhållande till vad som gällt tidigare. Talmannen bestämmer vilka dokument som ska utskottsgranskas efter det att han eller hon har samrått med gruppledarna. I övrigt innebär ändringarna att även utkast till lagstiftningsakter kan bli föremål för utskottsgranskning och redovisning i ett utlåtande. Detta måste dock ske med utgångspunkt i grunddokumentet och att lagförslaget har börjat förhandlas i respektive rådsarbetsgrupp. Vilka lagstiftningsakter som ska bli föremål för utåtanden bestäms på samma sätt som i fråga om grönböcker och vitböcker samt strategiska EU-dokument, dvs. av talmannen efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna. I paragrafen regleras regeringens skyldighet att underrätta och samråda med om arbetet i Europeiska unionens råd m.m. Första stycket motsvaras närmast av den tidigare bestämmelsen i 10 § första stycket första meningen. EU-samordningen, en organisationsenhet inom kammarkansli, förutsätts svara för att den information som kommer från regeringen slussas vidare till berörda utskott. Andra stycket innebär att uppgifter övertagits av berört fackutskott. Mandatgivningen inför ministerrådsmötena ska således i fortsättningen ske i fackutskotten (jfr den tidigare bestämmelsen i 10 § första stycket andra meningen). Om, vilket torde vara det vanligaste, flera fackutskott svarar för olika punkter på en och samma rådsdagordning måste de berörda utskottskanlierna inför samråden ha ett nära samarbete med EU-samordnarna i . De berörda kanslierna måste också ha ett nära samarbete med varandra, inte minst för att samordna tiderna för samråden i de olika utskotten. Erfarenheterna får utvisa hur detta logistiska samarbete i detalj ska organiseras och utföras. En möjlighet är att det ansvariga statsrådet inför ett råds- möte en och går runt till de aktuella utskotten och betar av punkterna på den aktuella rådsdagordningen. Utgångspunkten måste vara att några oönskade väntetider för det ifrågavarande statsrådet mellan de olika utskottsmötena inte ska uppkomma. På samma sätt är det givetvis önskvärt att onödiga väntetider för efterkommande fackutskott kan undvikas. På grund av kommissionens veckoarbetsschema kan det inte uteslutas att det i många fall kan bli fråga om utskottssammanträden för mandatgivning . I sammanhanget bör dock noteras att det endast är ett fåtal ministerråd som sammanträder mer än en gång . Ett av råden, rådet för utbildning, ungdom och kultur, sammanträder endast tvåfyra gånger . Andra stycket och fjärde stycket innebär vidare en återgång till vad som gällde före . Bland annat upphör den obligatoriska samrådsskyldigheten avseende s.k. A-punkter, och minoritetsskyddet för samråd har återinförts. Skälet härtill är att regeringens samrådsskyldighet är heltäckande. En minoritet måste då ha möjlighet att få till stånd ett samråd i en viss fråga. Beträffande tredje stycket hänvisas till avsnitt 10.12. Sista stycket motsvaras av de tidigare bestämmelserna i 10 kap. 11 § andra meningen och 13 § andra meningen. Någon ändring av bestämmelserna om offentligheten och de stenografiska uppteckningarna är inte avsedd. Beträffande motiveringen hänvisas till avsnitt 10.10. Något minoritetsskydd har inte ansetts nödvändigt. Utgångspunkten är att regeringen kommer att hörsamma varje enskild utskottsledamots önskemål om information om ett visst mål vid . Den tidigast tänkbara tidpunkten för ett ikraftträdande är . Ett tänkbart alternativ skulle vara . Den omständigheten att den nuvarande tillsatts på hela valperioden torde inte utgöra något hinder mot att ikraftträdandet bestäms till alternativt 2012, och att fr.o.m. det som inleds något av dessa år fasas ut. Se kommentaren till lagförslag 1. Ändringen i första stycket är föranledd av att finansutskottet och skatteutskottet gått samman i ett utskott, benämnt finansutskottet. Ändringarna innebär en omorganisation av utskottsväsendet med ministerrådets rådskonstellationer som huvudsaklig indelningsgrund. Antalet utskott reduceras från 15 till 12. fasas ut (se den nya lydelsen av 10 kap. 9 §). Ändringarna av rubriken och paragrafen är förledda av att finansutskottet och skatteutskottet gått samman i ett utskott, benämnt finansutskottet. berörs inte av omorganisationen av utskottsväsendet. Ändringen av bestämmelsen är endast språklig. Ändringarna är föranledda av att finansutskottet och skatteutskottet gått samman till ett utskott, benämnt finansutskottet. Det nya finansutskottet svarar till alla delar mot rådet för ekonomiska och finansiella frågor (Ekofin). Ekofin sammanträder omkring . Det nya justitieutskottet svarar till alla delar mot rådet för rättsliga och inrikes frågor (RIF). RIF sammanträder omkring . Punkterna 16 samt brotts- och rättegångsbalkarna jämte utgiftsområde 4 Rättsväsendet ingick i det gamla justitieutskottets beredningsområde. I det nya justitieutskottets beredningsområde tillkommer de ytterligare balkar och föreskrifter som anknyter till dessa balkar i punkt 7 från det gamla civilutskottet. Från civilutskottet tillkommer också punkterna 813. Det nya justitieutskottet blir härigenom ett synnerligen lagstiftande utskott. socialförsäkringsutskottet kommer punkterna 14 och 15. Anslaget inom utgiftsområde 8 Migration kommer från det gamla socialförsäkringsutskottet. Bestämmelsen borde ha bearbetas redaktionellt. Således kunde punkterna 713 ha slagits samman till enda punkt med förslagsvis följande lydelse: 7. lagstiftning om allmän privat-, straff-, process- och insolvensrätt. Om så gjorts skulle emellertid tydligheterna i och översikten av de föreslagna ändringarna i viss mån ha gått förlorade. Vad som sagts gäller flera av de övriga föreslagna tilläggsbestämmelserna i anslutning till 4 kap. 6 §. Spörsmålet bör bli föremål för ytterligare överväganden inom ramen för det fortsatta beredningsarbetet. Det nya försvars- och utrikesutskottet är en rak sammanslagning av det gamla försvarsutskottet och utrikesutskottet. Det nya utskottet svarar direkt mot rådet för utrikes frågor (FAC). FAC sammanträder i regel . Punkterna 15 ingick i det gamla försvarsutskottets beredningsområde, och punkterna 68 ingick i det gamla utrikesutskottets beredningsområde. Det nya försvars- och utrikesutskottets tre utgiftsområden är en sammanslagning av det gamla försvarsutskottets och det gamla utrikesutskottets utgiftsområden. Det nya socialutskottet svarar tillsammans med det nya arbetsmarknadsutskottet (se den nya tilläggsbestämmelsen 4.6.11) mot rådet för sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor (Epsco). Epsco sammanträder omkring . Punkterna 1 och 2 kommer från det gamla socialförsäkringsutskottet. Punkterna 39 kommer från det gamla socialutskottet. Utgiftsområdena kommer från det gamla socialförsäkringsutskottet och det gamla socialutskottet. Det nya utbildnings- och kulturutskottet är en sammanslagning av det gamla utbildningsutskottet och det gamla kulturutskottet. Det nya utskottet svarar direkt mot rådet för utbildning, ungdom och kultur (UUK), vilket bukar sammanträda tvåfyra gånger . Punkterna 14 kommer från det gamla utbildningsutskottet. Punkterna 5 11 kommer från det gamla kulturutskottet. Två av utgiftsområdena kommer från det gamla utbildningsutskottet, nämligen utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning, medan utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid kommer från det gamla kulturutskottet. Det nya energi- och trafikutskottet består av det gamla trafikutskottet, punkterna 28, och en del av det gamla näringsutskottet, nämligen energipolitik, punkt 1. Det nya energi- och trafikutskottet svarar direkt mot rådet för transport, telekommunikation och energi (TTN). TTN sammanträder i regel fyrafem gånger . Det nya mark- och miljöutskottet är en del av det gamla miljö- och jordbruksutskottet (punkterna 13) och en del av det gamla civilutskottet (punkterna 4 9). Vad som sagts ovan i anslutning till den föreslagna tilläggsbestämmelsen 4.6.3 om en språklig och redaktionell översyn gäller även här. Miljöfrågornas stora betydelse vid samhällsplaneringen och vid byggande m.m. har motiverat beredningsområdet. Frågor som rör hyreslagen (12 kap. jordabalken) torde lämpligen framgent hanteras av det nya justitieutskottet. En utgångspunkt för bestämmandet av det nya miljöutskottets beredningsområde är att utskottet ska bereda ärenden som rör den lagstiftning som kommer att tillämpas av de nya mark- och miljödomstolarna, dvs. sådan lagstiftning som tillämpats av miljödomstolarna, som tills nu handlagts i förvaltningsrätterna eller hos regeringen samt huvuddelen av den lagstiftning som tills nu tillämpats av fastighetsdomstolarna. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande kommer från det gamla civilutskotte, och utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård kommer från det gamla miljö- och jordbruksutskottet. Konsumentpolitik i utgiftsområde 18 har lyfts ut. Det nya jordbruksutskottet är en del av det gamla miljö- och jordbruksutskottet. Det nya jordbruksutskottet svarar direkt mot rådet för jordbruk och fiske, som sammanträder omkring elva gånger . Det nya näringsutskottet har samma beredningsområde som det gamla. Dock har energipolitiken övergått till det nya energi- och trafikutskottet. Till det nya näringsutskottet har från det gamla civilutskottet tillkommit bolags- och föreningsrätt. Det nya näringsutskottet svarar därmed helt mot konkurrenskraftsrådet (KKR). KKR sammanträder tvåsex gånger . Utgiftsområde 21 Energi har förts över från det gamla näringsutskottet till det nya energi- och trafikutskottet. Det nya arbetsmarknadsutskottet är identiskt med det gamla; förutom att det nya utskottet också ska bereda frågor om arbetskadeförsäkring (punkt 6), som tidigare handhades av det gamla socialförsäkringsutskottet. Det nya arbetsmarknadsutskottet svarar delvis mot rådet för sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor (Epsco). Skälet till att det gamla arbetsmarknadsutskottet inte förts till det nya socialutskottet är att socialutskottet då skulle riskera att få en alltför stor arbetsbörda. Därtill kommer att arbetsmarknadsutskottets beredningsområde endast i begränsad utsträckning omfattas av EU:s kompetens. Vidare bör uppmärksammas att Epsco brukar ha två separata dagordningar, en som gäller mer sysselsättningsanknutna frågor och en annan som gäller de sociala frågorna. En anledning härtill lär vara att flertalet medlemsländer har en särskild minister för social- och hälsofrågor, och att det därför blir praktiskt med en särskild mötesdag och dagordning för dessa frågor. Allt detta leder fram till att det nuvarande arbetsmarknadsutskottet bör vara kvar med ett i stort sett oförändrat beredningsområde. Mot denna bakgrund har utredningen slutligen stannat för att låta Epsco motsvaras av två utskott i där det ena, det nya socialutskottet, bereder frågor om socialförsäkring, och det nya arbetsmarknadsutskottet bereder frågor om sysselsättning, arbetsrätt, arbetsmiljö, arbetsskador och jämställdhet. I den nya tilläggsbestämmelsen 4.6.12. anges det nya beredningsområde. Tanken är att det nya ska svara mot och rådet för allmänna frågor (GAC). brukar ha ungefär fyra sammanträden och GAC omkring elva. Förutom anslaget inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen torde regeringens årliga skrivelse med berättelse över verksamheten i Europeiska unionen vara naturliga arbetsuppgifter för det nya utskottet. Se kommentaren till lagförslag 1. Se kommentaren till lagförslag 1. Se kommentaren till lagförslag 1. Se kommentaren till lagförslag 1. De föreslagna ändringarna i utskottsorganisationen är omfattande. För att i lugn och ro få tid för att på bästa sätt lösa de genomförandefrågor som uppstår föreslår utredningen att ikraftträdandet äger rum i och med nästa valperiod, dvs. det som inleds 2014. Vad som också talar för ett sådant ikraftträdande är att nuvarande utskott valts för hela valperioden och att ett tidigare ikraftträdande inte skulle stå särskilt väl i överensstämmelse med intentionerna bakom 4 kap. 2 § första stycket riksdagsordningen. I sammanhanget bör påpekas att lagförslag 1 och lagförslag 2 väl låter sig förenas i tiden. Det finns således inget som hindrar att man fr.o.m. det som inleds exempelvis 2012 övergår från nuvarande ordning till en ordning enligt lagförslag 1, och fr.o.m. det som inleds 2014 övergår från en ordning enligt lagförslag 1 till en ordning enligt lagförslag 2, om tiden då skulle anses vara mogen för det.