eunbil · GZ0N29AB08 · 2011-10-03 00:00:00 — Rådets möte (miljö) rådslutsatser inför Rubrik: Förberedelser inför den 17:e sessionen i partskonferensen (COP 17) för om klimatförändringar (UNFCCC) och den 7:e sessionen i partsmötet för Kyotoprotokollet (CMP 7) (, , den 28 november9 ) antagande av rådets slutsatser Dokument: 14480/11 behandlad vid samråd med : Nej Bakgrund Den sjuttonde partskonferensen inom klimatkonventionen (UNFCCC) respektive det sjunde partsmötet inom Kyotoprotokollet äger rum i , . Inför detta möte kommer att anta rådsslutsatser . Rättslig grund och beslutsförfarande Rådsslutsatser antas med enhällighet. Svensk ståndpunkt Regeringens mål är fortsatt ett övergripande rättsligt bindande ramverk som håller tvågradersmålet inom räckhåll. Avgörande för att nå tvågradersmålet är att ambitionen i gjorda utsläppsåtagandena skärps och att världen långsiktigt styr in på en koldioxidsnål utveckling. EU och ska fortsatt vara ledande i detta arbete. vill se ett starkt EU-mandat inför som tydligt signalerar vikten av att gå framåt i förhandlingarna i frågan om globala utsläppsminskningar, vikten av att utsläppen ska kunna följas upp och vikten av en breddning av insatserna till alla stora utsläppare utanför EU. anser att det är viktigt att EU i rådsslutsatserna pekar på vikten av de framsteg som gjorts för att implementera Cancúnöverenskommelsen. är det centralt att betona att många svåra frågor återstår att lösa i och . Inte minst är de åtaganden och åtgärder för utsläppsminskningar som parterna åtagit sig långt ifrån tillräckliga för att nå det mål om att den globala temperaturökningen inte ska överstiga som antogs vid COP16 i . EU behöver därför fortsatt verka för fördjupade och formaliserade åtaganden från alla större ekonomier. EU behöver därtill verka för att framsteg görs rörande mål för de globala utsläppen till 2050 och peakår, för att nya marknadsbaserade mekanismer kan etableras samt för att beslut som beskriver hur åtaganden kan följas upp (mätas, rapporteras och verifieras) tas. När det gäller EU:s inställning till en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet (KPCP2) så anser att EU även fortsatt ska betona fördelarna med en bred överenskommelse som omfattar alla utsläppare. bör EU ytterligare klargöra sin öppenhet för att gå in i en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet under förutsättning att vi kan se att parallella framsteg kan nås under konventionsspåret (LCA). Regeringen ser behov av att EU i rådsslutsatserna tydliggör att andra parter också måste bidra för att en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet ska vara verkningsfull. Regeringen verkar därför för att EU tydligt signalerar att vi ställer krav på ett klart förhandlingsmandat för en process som ska leda till ett övergripande rättsligt bindande ramverk inklusive ett slutdatum för när ett sådant ska träda ikraft och en tydlig definition av vilka element som bör ingå. anser att överskottet av utsläppsrättsenheter, s.k. AAU:s från Kyotoprotokollets första åtagandeperiod kan vara ett problem för miljöeffektiviteten och att det bör hanteras så att sannolikheten att nå de långsiktiga målen inte minskar. anser att det är viktigt att incitament finns kvar för att länder ska vilja gå längre än sina mål. Att ändra i gällande regelverk kring AAU:s kan också skapa osäkerhet om framtida värde på liknande enheter. verkar utifrån detta aktivt för att EU, tillsammans med andra parter, ska hantera AAU-överskottet från den första åtagandeperioden, på sätt som säkerställer miljöintegriteten och klimatmålen, som incitament för länder att gå längre än sina åtaganden finns kvar. Regeringen vill se att EU befäster sin ledande roll i klimatarbetet och anser att EU i rådsslutsatserna därför också tydligt bör välkomna kommissionens meddelande om en långsiktig strategi för ett konkurrenskraftigt koldioxidsnålt EU samt att meddelandet bör ses som en god utgångspunkt för vidare arbete. Klimatförhandlingsprocessen befinner sig i ett fortsatt svårt läge. Den ekonomiska kris som drabbat framförallt EU och bidrar ytterligare till minskat handlingsutrymme såväl inom EU som i de internationella förhandlingarna. SE inser därför att möjligheterna att nå stora framgångar i är begränsade. har som ambition att EU ska verka för att ta tydliga steg för att implementera Cancúnöverenskommelsen som ytterligare framsteg kan nås rörande bl.a. rättslig form/KPCP2 och fördjupade utsläppsminskande åtaganden. inställning har ingen formell roll vid antagandet av rådsslutsatser. Förslaget Inför de kommande klimatförhandlingarna i framhäver EU i rådsslutsatserna behovet av att komma överens om att etablera ett globalt rättsligt bindande ramverk som omfattar alla stora ekonomier för att tvågradersmålet ska kunna nås. som EU pekar på vikten av att komma vidare i förhandlingarna inom klimatkonventionen så erkänns också de informella dialogernas vikt för att underlätta diskussioner och accelerera arbetet. Rådsslutsatserna välkomnar de framsteg som gjorts rörande genomförandet av Cancúnöverenskommelsen som alla parter uppmanas att till fullo genomföra Cancúnöverenskommelsen. EU är redo att stödja utvecklingsländerna i denna process. I frågan om EU:s inställning till en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet så föreslår det polska ordförandeskapet att EU förtydligar sin position om vilka villkor EU ställer på framsteg under konventionsspåret för att vara redo att acceptera att gå in i en andra åtagandeperiod under protokollet. En andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet kommer sannolikt inte att täcka av de globala utsläppen eftersom , och har deklarerat att man inte kommer gå in i en andra åtagandeperiod. står utanför Kyotoprotokollet och alla utvecklingsländer skulle fortsatt stå utan åtaganden i en andra åtagandeperiod. Eftersom detta är helt otillräckligt för att nå tvågradersmålet pekar EU på vikten av att alla parter tar på sig mer ambitiösa utsläppsminskningsåtaganden och åtgärder än . I rådsslutsatserna pekar EU återigen på att överskottet av AAU-er kan påverka den miljömässiga integriteten och att det därför måste hanteras på ett sätt som både bevarar den miljömässiga integriteten och bevarar incitamenten till för att gå längre än sina åtaganden. Vidare understryker EU vikten av att komplettera den gemensamma visionen (shared vision) som överenskoms i med ett globalt mål 2050 och en tidsram för när de globala utsläppen ska vända neråt (s.k. peakår) och slår fast att detta bör ske . EU ser vikten av en övergång till koldioxidsnålt samhälle och omnämner i detta sammanhang kommissionens meddelande om en långsiktig strategi för ett konkurrenskraftigt koldioxidsnålt EU . EU pekar också på betydelsen av att det internationellt överenskomna bokföringssystem som satts upp inom ramen för Kyotoprotokollet fortsätter vara standard för internationellt arbete samt betonar vikten av att ha gemensamma bokföringsregler, i synnerhet för att möta de industrialiserade ländernas måluppfyllelse. Det ramverk för uppföljning av åtaganden (MRV - mäta, rapportera, verifiera) som initierades i och som omfattar såväl uppföljning av utsläppsminskande åtaganden och åtgärder som uppföljning av finansiellt stöd välkomnas av EU. pekar EU på vikten av att vidareutveckla detta ramverk i . EU välkomnar det anpassningsramverk som överenskoms i och understryker vikten av att operationalisera anpassningskommittén i samt framhåller behovet av att stärka anpassningsarbetet och kapacitetsuppbyggnad med fokus på de minst utvecklade länderna. Även framstegen rörande mekanismen för att minska utsläpp från avverkning av skog (REDD) och teknikmekanismen välkomnas. EU återupprepar också betydelsen av att etablera nya sektorsmekanismer i för att åstadkomma kostnadseffektiva utsläppsminskningar som också bidrar till att främja hållbar utveckling. I slutsatserna påminner EU också om att det är angeläget att nå framsteg på de områden som inte Cancúnöverenskommelsen täcker bl.a. utsläpp från internationella transporter och jordbruk och förordar att ett särskilt arbetsprogram för jordbruk etableras i . Ekonomiska konsekvenser Dessa rådsslutsatser bedöms inte påverka statens finanser. De förslag och bedömningar som presenteras syftar till att tydliggöra EU:s klimatpolitiska inriktning inför förhandlingarna vid COP17/CMP7 i , . Övrigt Rådsslutsatser om klimatfinansiering (bl.a. rörande om finansiering på lång sikt samt om övergångskommittén och den gröna fonden) antas av Ekofin . Vid Ekofin förväntas rådsslutsatser antas som innehåller beslut om rapportering av EU:s bidrag till snabbstartsfinansieringen. EU:s ståndpunkter fastställs slutligen genom att väntas anta övergripande slutsatser baserat på miljörådets och Ekofins slutsatser.