rfr · GZ0WRFR1 · 2011-09-16 00:00:00 — har vattenkraften flera fördelar. Det är en förnybar energikälla som har använts och som orsakar små klimatpåverkande utsläpp. Det finns dessutom en lång rad andra faktorer som påverkar den biologiska mångfalden i vattendragen negativt. Gruppen menar att det är viktigt att i det fortsatta utvecklingsarbetet lyfta fram både problem och möjligheter som har uppmärk- UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR sammats för att kunna bevara och återskapa biologisk mångfald i rinnande vatten på bästa möjliga sätt. Det finns en diskussion om skillnader mellan småskalig och storskalig vattenkraft när det gäller påverkan på den biologiska mångfalden i vatten- Gruppen konstaterar att både småskaliga och storskaliga vatten- kraftverk påverkar den biologiska mångfalden, men att det kan vara lättare att åtgärda problem vid små kraftverk än vid stora kraftverk. den el som produceras är dock de små kraftverkens miljöpåverkan större. Frågan om vilka konsekvenser som elcertifikaten har för den biologiska mångfalden har inte ingått i denna uppföljning. Behov av fortsatt utvecklingsarbete kring vattenkraft och biologisk Gruppen konstaterar att frågan om vilka åtgärder som staten bör vidta när det gäller vattenkraftens påverkan på den biologiska mångfalden är kompli- cerad och att den har diskuterats . Som exempel kan anges att dåvarande bostadsutskottet i ett yttrande till miljö- och jordbruksutskottet 2005 om den då aktuella miljömålspropositionen redovisade tidigare ställningstaganden i frågan. påpekade bl.a. att det finns anledning att se över frågan om hur behovet av förbiflöden i befintliga vattenkraftverk kan tillgodoses och, som en del i detta, hur ändamålsenliga reglerna för omprövning av vattendomar är i sammanhanget. hänvisade bostadsutskottet till flera betänkanden där frågan hade behand- Frågor som på olika sätt berör biologisk mångfald i rinnande vatten har Gruppen menar att det finns behov av fortsatta överväganden kring de olika utredningsförslag som har lämnats vad gäller vattenverksamhet, bl.a. av . Gruppen vill här peka på vikten av att de frågor som tas upp i denna uppföljning behandlas vidare i utvecklingsarbetet kring biologisk mångfald i rinnande vatten, både inom olika utskott, i regeringen och inom berörda myndigheter. inte gruppens eller uppgift att peka ut hur detta ska ske, men gruppen vill i sammanhanget peka på att ett forum för fortsatta diskussioner kan vara Miljömålsberedningen. Det är vidare naturligt att den nya Havs- och vattenmyndigheten i sin verksamhet uppmärksammar de problem kring vattenkraften och den biologiska mångfalden som har lyfts fram i denna Vikten av förstärkta insatser från verksamhetsutövarna Gruppen konstaterar att det från branschen har framförts att man har ett miljöintresse och att olika förbättringsinsatser genomförs både utifrån till- stånd och på frivillig väg. har både myndigheter och miljöorgani- sationer riktat kritik mot verksamhetsutövare och då särskilt mot deras bristande vilja att vidta miljöförbättrande åtgärder. 2005/06:BoU3y. UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR Gruppen noterar att det saknas tillräckliga motiv för kraftbolagen att arbeta med miljöfrågor. Gruppen ser behov av fortsatta och förstärkta insatser från verksamhetsutövarna för att bevara och återskapa den biologiska mångfalden i vattendragen. Gruppen noterar i detta sammanhang att det finns utredningsförslag om att fiskeavgifterna ska få användas på annat sätt än vad som framgår av vattendomar för att möjliggöra att avgiftsmedlen används till åtgärder som är värdefulla och får positiva effekter. Inför det fortsatta utvecklingsarbetet är det viktigt att frågan om fiskeavgifterna hanteras vidare. Miljökvalitetsmålet om levande sjöar och vattendrag har inte nåtts har beslutat om miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag, vilket bl.a. innebär att vattendrag ska användas och nyttjas på ett ekologiskt hållbart sätt och att deras variationsrika livsmiljöer bevaras. Biologisk mångfald ska bevaras och återskapas i sjöar och vattendrag. Naturliga vattenflöden och vattennivåer ska bibehållas i de vattendrag som är oexploaterade och i huvudsak opåverkade. I vattendrag som påverkas av reglering ska vattenflöden så långt möjligt vara anpassade med hänsyn till biologisk mångfald. Gruppen konstaterar att miljökvalitetsmålet om levande sjöar och vattendrag och delmålen om vattendragen inte har nåtts, trots att vid olika tillfällen har framfört vikten av att t.ex. fiskvägar anläggs för att möjliggöra vandring förbi vattenkraftverken. Gruppen har uppmärksammat att det nuvarande delmålet om restaurering av vattendrag endast avser en mindre del av det totala restaureringsbehov som finns. Gruppen delar såväl regeringens som bedömning att ytterligare åtgärder måste vidtas för att nå målet. Det finns behov av tydlig ansvarsfördelning Uppföljningen har visat att frågor om vattenkraft och biologisk mångfald berör flera olika utskott, departement och myndigheter. Myndigheterna menar att de har tydliga uppdrag och roller, men att det kan vara problematiskt att utöva rollerna, medan andra aktörer menar att ansvarsfördelningen mellan myndigheterna är otydlig. Gruppen vill betona att det är viktigt med en tydlig ansvarsfördelning mellan centrala och regionala myndigheter. Det är särskilt viktigt att ansvarsfördelningen klargörs inför tillkomsten av den nya Havs- och vattenmyndigheten. Den nya myndigheten har då, enligt gruppens bedömning, en möjlighet att knyta ihop frågor om fisk och fiske samt hav och vatten. Gruppen vill framhålla vikten av att arbetet med den biologiska mångfalden i inlandets vattendrag uppmärksammas av den nya havsmyndigheten. Viktigt att hantera målkonflikter miljömål är viktiga styrinstrument för inriktningen på arbetet med biologisk mångfald i rinnande vatten, men målen är inte direkt styrande i t.ex. den rättsliga processen. Det kan konstateras att det finns UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR målkonflikter dels mellan olika miljökvalitetsmål, dels mellan miljökvali- tetsmålet Levande sjöar och vattendrag och andra mål, t.ex. det energipoli- tiska målet om förnybar energi. Gruppen vill betona att målkonflikter inte får förlama fortsatt utvecklingsarbete. Det är därför viktigt med en tydlig uppgifts- och ansvarsfördelning samt att myndigheterna ges ett tydligt upp- drag från regeringen att samarbeta. På så sätt bör målkonflikter kunna hante- ras och de olika målen kunna uppnås utan att miljön i övrigt tar skada. Gruppen eller ska inte peka ut hur detta ska ske, men gruppen vill i sammanhanget peka på att Miljömålsberedningen kan vara ett forum för fortsatt behandling av frågor kring målkonflikter. Vikten av samarbete och samverkan mellan myndigheterna framhålls När det gäller frågor om vattenkraft och biologisk mångfald arbetar de olika myndigheterna inom olika politikområden utifrån olika mål och riktlinjer, som det finns många frågor som kräver samarbete och helhetssyn. Gruppen vill framhålla vikten av samarbete och samverkan mellan myndig- heterna och att regeringen ger ett tydligt uppdrag till myndigheterna när det gäller samarbete kring frågor om vattenkraft och biologisk mångfald. digheternas arbete och insatser bör så långt möjligt samordnas. Viktigt med hög kompetens i frågor om vattendragens biologiska De olika myndigheterna arbetar på olika sätt och med olika aktivitet med frågor om vattendragens biologiska mångfald. Gruppen konstaterar att myn- digheterna menar att de har tillräckligt hög kompetens, medan andra aktörer menar att myndigheternas kompetens i vattenfrågor är varierande. betonar vikten av hög kompetens i vattenfrågor vid ansvariga myndigheter för att kunna säkerställa att goda resultat uppnås. Angeläget att fysiska åtgärder vidtas för att restaurera vattendragen Gruppen konstaterar att delmålen om att minst hälften av särskilt värdefulla natur- och kulturmiljöer skulle ha varit skyddade och att av de skyddsvärda vattendragen skulle ha restaurerats inte Arbetet har gått långsamt i förhållande till målen och det finns fortsatt behov av åtgärder. Uppföljningen visar att staten inte har vidtagit tillräckliga åtgärder för att komma till rätta med de problem som vattenkraf- ten leder till i vattendragen, men det finns ingen fullständig översikt över När det finns en bättre bild av det samlade behovet kan sannolikt behovet av resurser kunna bedömas. av att förstärka insatserna för restaurering av vattendrag och fiskevård samt att följa upp resultatet av de insatser som görs. Gruppen vill i sammanhanget även peka på att den biologiska mångfal- den i vattendragen också har en näringsaspekt, t.ex. vad gäller möjligheterna till fisketurism och fiskodling. Detta är inte minst viktigt i de delar av Sveri- ge som har en svag näringsstruktur. UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR Viktigt att myndigheter har resurser för att kunna utföra sina uppgifter Gruppen konstaterar att det från flera aktörer och utredningar har pekats på bristande resurser vid myndigheterna för att kunna utföra arbetet med vattendragens biologiska mångfald. Miljö- och jordbruksutskottet har tidigare uppmärksammat frågan huruvida Kammarkollegiets och resurser för omprövningsarbetet bör förstärkas, liksom länsstyrelsernas resurser för tillsyn och omprövningsarbete. Gruppen kan inte utifrån denna uppföljning bedöma i vilken grad som tilldelade resurser är tillräckliga eller inte. Utgångspunkten bör vara att myndigheterna ska kunna utföra sina uppgifter inom området och att resursfrågan bör hanteras i detta sammanhang. Det saknas fiskvägar vid vattenkraftverken Fiskvägar saknas i det stora flertalet kraftverk. Dessutom har insatser för nedströmsvandring ofta negligerats. Enligt gruppens bedömning går det inte alltid att ställa krav på fiskvägar men det bör alltid utredas om sådana krav är rimliga att ställa. Uppföljningen visar att tidigare byggda fiskvägar inte alltid är funktionella och att underhållet ibland är eftersatt, bl.a. eftersom dessa frågor inte har reglerats tydligt i vattendomar. Gruppen konstaterar dock att det numera alltid ställs funktionskrav på de fiskvägar som ska byggas enligt tillstånd, liksom krav på att uppföljning ska ske efter . Gruppen vill här åter betona vikten av att åtgärder vidtas för att bevara och återskapa biologisk mångfald i berörda vattendrag. Ingen entydig bild av kostnaden för fiskvägar Kostnaden för fiskvägar omfattar dels kostnaden för att bygga fiskvägen, dels framtida produktionsvärdesförluster. Gruppen kan konstatera att det å ena sidan inte finns någon entydig bild av vilken kostnad som fiskvägar medför för kraftbolagen. Å andra sidan finns inte heller någon entydig bild av vilket värde som återskapad biologisk mångfald och återskapade ekosystemtjänster till följd av en restaurering leder till. Kraftbolagen menar att kostnaderna för fiskvägar är höga på grund av minskade intäkter till följd av att vatten släpps i omlöp i stället för genom turbinerna, medan myndigheterna menar att omlöp kan innebära en minimal sänkning av produktionen. Gruppen menar att det är viktigt att klargöra de ekonomiska konsekvenserna av olika handlingsalternativ. Viktigt med långsiktig finansiering av fiskvägar och andra restaureringsåtgärder När det gäller t.ex. insatser för ålen har miljö- och jordbruksutskottet tidigare framhållit att det är angeläget att åtgärder vidtas för att minska dödligheten bland ål som passerar kraftverksturbiner och att sådant arbete bör finansieras av kraftbolagen själva, medan planering, prioritering och utvärdering av dessa åtgärder är en nationell angelägenhet. har framfört att regeringen bör återkomma till och redovisa vilka åtgärder som har UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR vidtagits och som planeras när det gäller krav på verksamhetsutövare att anlägga fiskvägar i reglerade vattendrag. Gruppen har fått veta att det pågår en beredning inom av en skrivelse till . Gruppen menar att det i första hand är kraftbolagen som bör betala åtgär- der för att återskapa och bevara biologisk mångfald, men konstaterar att statliga bidrag till restaureringsåtgärder kan förenkla arbetet och göra att processen går snabbare. Det är viktigt att kraftbolagen ges tillräckliga motiv att arbeta med biologisk mångfald. Dessutom behövs statliga resurser för att finansiera åtgärder som annars inte skulle komma till stånd. viktigt att det även fortsättningsvis avsätts statliga medel till sådana insatser. Gruppen kan konstatera att de statliga resurserna för restaurering av vatten- drag har varierat . Gruppen vill peka på vikten av långsiktighet i medelstilldelningen och det faktum att resurser behövs för att restaurerings- åtgärder ska kunna genomföras. Målet med är att främja en hållbar utveckling beslut om syftade till att ge en samordnad, skärpt och breddad miljölagstiftning med det övergripande målet att främja en Dåvarande jordbruksutskottet konstaterade i sin bered- ning att de allmänna hänsynsreglerna och andra miljö- och hälsoskyddsreg- ler i även ska tillämpas på vattenverksamhet. Gruppen konstaterar att bestämmelserna om vattenverksamhet inte har integrerats helt i . Detta har enligt vad som framkommit i upp- följningen lett till att praxis utgår från den äldre, exploateringsinriktade vattenlagen och inte från den helhetssyn som finns i och dess Gruppen noterar att det finns utredningsförslag som syftar till att harmonisera regelverket för vattenverksamhet med annan verksamhet som Inför det fortsatta utvecklingsarbetet i dessa frågor vill gruppen betona vikten av det övergripande målet att främja en hållbar Det är viktigt att denna fråga hanteras vidare. Vikten av egenkontroll och tillsyn betonas Miljö- och jordbruksutskottet har uppmärksammat att en väl fungerande tillsyn är viktig för att vattendomar med otidsenliga villkor ska uppmärk- sammas och eventuellt bli föremål för omprövning. att för att nå miljökvalitetsmålen behövs ett intensifierat arbete med bl.a. Gruppen delar utskottets bedömning att tillsyn är ett viktigt instru- ment för arbetet med biologisk mångfald i rinnande vatten. visar att tillsynen dock är begränsad och att den inte har prioriterats av läns- Gruppen är medveten om att det finns flera begräns- ningar i det arbete som kan göras för biologisk mångfald genom tillsyn. är tidskrävande att driva fram förbättringar genom tillsyn, bl.a. eftersom ett föreläggande i ett tillsynsärende inte får begränsa ett tillståndsbeslut eller dom som har rättskraft. Gruppen vill mot den bakgrunden betona att tillsy- nen av vattenverksamhet bör intensifieras och prioriteras inom länsstyrel- vill gruppen också betona vikten av verksamhetsutövarnas UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR Gruppen menar även att det är viktigt med tillsynsvägledning och att den nya Havs- och vattenmyndighetens ansvar för detta uppmärksammas. Frågan om avgränsning av tillståndsansökan om vattenverksamhet viktig att följa driver Kammarkollegiet frågan att miljödomstolen i ansökningsmål som handlar om förändringar av pågående verksamhet ska ställa biologiska krav på hela verksamheten, inte enbart den del som ansökan avser. I uppföljningen har från branschen framförts att detta skapar en osäkerhet inom näringen, vilket riskerar att påverka kraftbolagens intresse av att uppgradera vattenkraftens produktions- och reglerförmåga. har det från myndigheter och miljöorganisationer riktats kritik mot att verksamhetsutövarens avgränsning av ansökan om nytt tillstånd blir styrande för vilka frågor som kan prövas. har föreslagit att reglerna för att söka ändringstillstånd för vattenverksamheter ska vara desamma som för miljöfarlig verksamhet och regleras på samma sätt. Gruppen menar att det är viktigt att fortsatt uppmärksamma denna fråga. Det behövs ett intensifierat arbete med omprövning av vattendomar Miljö- och jordbruksutskottet har framfört att för att nå miljökvalitetsmålen behövs ett intensifierat arbete med bl.a. omprövning av vattendomar. Gruppen delar utskottets bedömning att detta är ett viktigt instrument för arbetet med biologisk mångfald i rinnande vatten. En mycket stor del av verksamheten vid vattenkraftverken utövas enligt domar som prövats mot tidigare vattenlagar då det ställdes få eller inga villkor som tog hänsyn till miljön. Gruppen har i uppföljningen fått många indikationer på att situationen är otillfredsställande med tanke på hur äldre vattendomar är utformade och att tillstånden inte är tidsbegränsade. Det behövs fortsatta analyser av hur frågan kan hanteras för att säkerställa den biologiska mångfalden. Gruppen noterar också att det i många kommuner upplevs att man inte har fått någon kompensation för det intrång i miljön som gjordes när vattenkraften byggdes ut. Frågan om bygdeavgifter har behandlats av olika utredningar. Det har visat sig att omprövning är en för staten svårframkomlig, omständlig och dyr väg att arbeta med biologisk mångfald, där verksamhetsutövare inte har några incitament att medverka. Gruppen konstaterar att omprövning är resurskrävande för ansökande myndighet som bl.a. måste finansiera underlag till omprövningen och kraftbolagens eventuella produktionsvärdesförluster som överstiger . De krav som en omprövning ställer på myndighetens resurser innebär att det finns en risk för att myndigheterna avstår från att begära omprövningar. Gruppen konstaterar att det i praktiken enbart är Kammarkollegiet som arbetar med omprövningar . UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR Gruppen har fått indikationer på att det finns olika juridiska hinder för att driva på omprövningsarbetet. Detta är en komplicerad fråga som bereds av civilutskottet och som därför inte har ingått i denna uppföljning. Fortsatt utveckling av vattenförvaltningen är nödvändig Uppföljningen visar att de fem vattenmyndigheterna fortfarande ses som nya aktörer och att flera har pekat på att det är ett problem att ingen har haft ansvar för att hålla ihop och samordna vattenmyndigheternas arbete på na- Det har framförts att vattenförvaltningen inte har fått något större genomslag och inte resulterat i konkreta åtgärder för vattendra- Gruppen vill utifrån vad som har framkommit i denna uppföljning betona vikten av fortsatt utveckling av vattenförvaltningen och att den nya Havs- och vattenmyndigheten kan innebära en möjlighet till tydligare sam- Det är viktigt med uppföljning och utvärdering av uppnådda resultat Gruppen konstaterar att det saknas en helhetsbild av de olika insatser som staten vidtar för att bevara och återskapa biologisk mångfald i rinnande vatten med anledning av vattenkraft och vilka resultat som dessa insatser har Uppföljningen visar att det t.ex. finns olika uppfattningar om vilken utgång som prövningar och omprövningar av tillstånd har haft vad gäller konsekvenser för den biologiska mångfalden samt att det är svårt att bedöma vilka effekter som de statliga myndigheternas insatser i vattenmål har på den biologiska mångfalden i rinnande vatten. Resultaten av bl.a. enskilda restau- rerings- och fiskevårdsåtgärder följs upp, men det finns ingen sammanställ- ning av åtgärdernas samlade effekter. Uppföljningssystemet inom miljöområdet har ändrats. menar att det ännu är för tidigt att bedöma hur det förändrade uppföljnings- Gruppen betonar vikten av att uppnådda resultat doku- menteras, analyseras, återrapporteras och sprids till olika intressenter. gruppens bedömning är spridningen av åtgärdernas resultat begränsad. är inte tillfredsställande eftersom det innebär att det inte finns någon möjlig- het att dra lärdom av goda respektive dåliga exempel. Det är viktigt att byg- ga in ett lärande i det arbete som görs. Gruppen menar att det är viktigt att regeringen säkerställer att resultat av åtgärderna redovisas. Det är viktigt att ta fram erfarenheter av gjorda satsningar, såväl statliga som privata. Gruppen understryker dessutom vikten av att regeringen i de årliga resul- tatredovisningarna till redovisar och bedömer de samlade resultat som uppnås genom statens olika insatser för att bevara och återskapa biolo- gisk mångfald i vattendragen. Det är viktigt att också i fortsätt- ningen följer denna fråga. Betänkande 1997/98:JoU20 Miljöbalk. Betänkande 2003/04:MJU7 Förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. Betänkande 2003/04:MJU13 Kust- och insjöfiske samt vattenbruk. Betänkande 2005/06:BoU11 Naturresursfrågor och vattenrätt. Betänkande 2008/09:MJU29 En sammanhållen svensk havspolitik m.m. Betänkande 2008/09:NU25 Riktlinjer för energipolitiken. Betänkande 2009/10:KrU5 Tid för kultur. Betänkande 2009/10:MJU18 Biologisk mångfald. Betänkande 2009/10:MJU25 Svenska miljömål. Betänkande 2010/11:CU17 Naturresursfrågor och vattenrätt. Betänkande 2010/11:MJU5 Åtgärder för levande hav. Betänkande 2010/11:MJU25 Havs- och vattenmyndigheten. Direktiv 2010:74 Parlamentarisk beredning för underlag om hur miljökvalitetsmålen kan nås. Direktiv 2010:135 Tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen (M 2010:04). Proposition 1997/98:45 Miljöbalk. Proposition 2003/04:2 Förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. Proposition 2003/04:51 Kust- och insjöfiske samt vattenbruk. Proposition 2008/09:1 Budgetpropositionen . Proposition 2008/09:163 En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi. Proposition 2008/09:170 En sammanhållen svensk havspolitik. Proposition 2008/09:214 Hållbart skydd av naturområden. Proposition 2009/10:1 Budgetpropositionen . Proposition 2009/10:3 Tid för kultur. Proposition 2009/10:155 Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete. Proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen . Skrivelse 2009/10:213 Åtgärder för levande hav. 2011/12:RFR1 REFERENSER Yttrande 2005/06:BoU3y Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag. Utredningar och myndighetsrapporter m.m. , O. & Berdahl, D.: Ålens nedströmspassage av vattenkraftverk Före och efter åtgärd. Elforsk (2010): Vattenkraft miljöeffekter, åtgärder och kostnader i nu reglerade vatten. Slutrapport, etapp 3, Elforsk rapport 10:90. (2007): Energisektorns miljöpåverkan och arbete med miljöfrågor En rapport om energi och miljömål. Underlagsrapport till som miljömål. (2010): Elcertifikatsystemet 2010. (2011): Energivärlden. Nr 1, 2011. (2004): Redovisning av handläggning, disponering samt effekter av gjorda insatser finansierade genom anslaget 43:11 Fiskevård för perioden 19972003. (2007): Genetiska, ekologiska och samhällsekonomiska effekter av fiskutsättningar. : Rambeslut om fördelning av anslag 1:17 Fiskevård. Beslut , dnr 24-900-10. (2011): årsredovisning 2010. (2011): Överlever ålen förvaltningen? En analys av den svenska ålförvaltningsplanen. Kammarkollegiet (2011a): Remiss av promemoria En ny lag om elcertifikat regelförenkling och en gemensam elcertifikatmarknad med . Kammarkollegiet (2011b): Rapportering till Vattenmyndigheterna enligt åtgärdsprogrammen Delrapportering av Kammarkollegiets uppdrag enligt åtgärdspunkt 18. Kammarkollegiet (2011c): Redovisning av uppdrag avseende vattenkraftsärenden. i (2007): Regionala miljömål Gemensamma miljöambitioner för . i (2005): Vandringshinder för djur i vattendrag. Vägtrummor och dammar i 14 vattendrag i . i (2005): Fungerar våra fiskvägar? REFERENSER 2011/12:RFR1 Länsstyrelserna Miljösamverkan (2007): Tillsynsmetoder för vattenverksamheter En exempelsamling. (2006): Miljöförbättrande åtgärder för vattenmiljöer påverkade av vattenkraft En studie om svenska hushållens preferenser och betalningsvilja. (2007): Omprövning av vattenverksamhet. (2008), avdelningsprotokoll , Nr N 23-08. Fördelning av bidrag m.m. till länsstyrelsernas arbete med biologisk mångfald, anslaget 34:3 anslagspost 2 för . (2009a): Bedömda behov av åtgärder och medel för restaurering av sjöar och vattendrag. (2009b): Årsredovisning 2008. (2009c), avdelningsprotokoll , Nr N 9-09. Fördelning av bidrag m.m. till länsstyrelsernas arbete med biologisk mångfald, anslaget 1:3 anslagspost 2 för . (2009d): Markavvattning och rensning. av bestämmelserna i 11 kapitlet i . (2009e): Omprioriteringar inom anslaget 1:3, ap 2, An- slaget för Biologisk mångfald.