rir · GZB520 · 2011-05-31 09:00:06 — I CSN:s fall kommer dock andelen av återkraven som beror på bidragsbrott troligen alltid att vara liten eftersom studiestödssystemet är förskotterande och en hel del av de utbetalningar som definieras som felaktiga egentligen varit korrekta för beslutet. Det innebär att en stor del av återkraven beror på hur systemet är uppbyggt, snarare än på brottslighet, och kommer att göra det också, givet att nuvarande system kvarstår. bedömer att det inte är troligt att övriga myndigheter kan utvecklas i samma positiva riktning som och . När det gäller och Arbetsförmedlingen handlar misstankarna om bidragsbrott i princip alltid om små belopp, vilket gör att intäkterna sannolikt inte kommer att bli så mycket större framöver. För att arbetet med bidragsbrott ska bli mer lönsamt på dessa myndigheter behöver således kostnaderna minska. Sammantaget bedömer att det finns en rad problem i tillämpningen av bidragsbrottslagen. Flera brister i utredningskedjan gör Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? dessutom att det inte blir så mycket av de misstänkta bidragsbrotten. Det har också framkommit att utvidgningen av det straffbara området, i form av införandet av vårdslöst bidragsbrott, i praktiken har haft mycket begränsad effekt, åtminstone när det gäller vad som polisanmäls. se över ambitionsnivån och nyansera sin styrning när det gäller varje bidragsutbetalande myndighets arbete med bidragsbrott se över vilka förutsättningar myndigheterna har att tillämpa bidragsbrottslagen. Regeringen bör följa upp och se över hur lagstiftningen fungerar för de olika myndigheterna tydliggöra om asylsökande ska vara skyldiga att anmäla ändrade förhållanden, och om så är fallet bör regeringen tydliggöra vilken straffbestämmelse som ska gälla. Ett sådant tydliggörande är även nödvändigt när det gäller enskilda som får förmåner som omfattas av bidragsbrottslagen och utbetalas av Arbetsförmedlingen, a-kassorna och kommunerna. Om regeringen avser att göra skillnad mellan de olika förmånerna i detta avseende bör det anges och motiveras i sin styrning av arbetet mot bidragsbrott, utgå från ärendets gång i hela kedjan och analysera vilka konsekvenser en resursförstärkning hos den bidragsutbetalande myndigheten får för polis och åklagare. 6.5.2Till de bidragsutbetalande myndigheterna rekommenderar de bidragsutbetalande myndigheterna att se till att förmånshandläggare har kunskap om bidragsbrottslagen dokumentera den information om regelverket som myndigheten ger till de individer som ansöker om förmåner säkerställa att kvaliteten på polisanmälningar om bidragsbrott är god säkerställa att bidragsbrottsärenden hanteras löpande så att stora ärendebalanser undviks och preskribering inte förekommer föra, åtminstone grundläggande, statistik kring bidragsbrottsärenden i form av till exempel antal polisanmälningar och återkrav som lett till polisanmälan. rekommenderar att säkerställa att det finns en kontrollverksamhet inom myndigheten så att befintliga bidragsbrottsärenden utreds, och polisanmälan görs i de fall det bedöms förekomma uppsåt eller grov oaktsamhet. Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? 6.5.3 Till de brottsutredande myndigheterna Rekommendationer till de brottsutredande myndigheterna rekommenderar polismyndigheterna att förbättra återkopplingen i bidragsbrottsärenden till de bidragsutbetalande myndigheterna, a-kassorna och kommunerna i syfte att ge dem bättre kunskap om vilka uppgifter en anmälan om misstänkt brott behöver innehålla för att polisen ska kunna utreda brottsmisstanken och redovisa ärendet till åklagare. rekommenderar att ser till att brottsutredarna har nödvändig kunskap för att kunna utreda bidragsbrott. rekommenderar de brottsutredande myndigheterna att säkerställa att bidragsbrottsärenden hanteras löpande så att stora ärendebalanser undviks och preskribering inte förekommer. rekommenderar att förbättra återkopplingen i bidragsbrottsärenden till polismyndigheterna och till de bidragsutbetalande myndigheterna, a-kassorna och kommunerna i syfte att ge dem bättre kunskap om vilka uppgifter en anmälan om misstänkt brott behöver innehålla, men också vad som krävs för att en brottsmisstanke i slutändan ska leda till åtal. 6.6Kommentar till förslaget om administrativ sanktionsavgift Utredningen om administrativ sanktionsavgift har lämnat sitt förslag till regeringen. bedömer att en del av de problem som framkommit i granskningen bör kunna åtgärdas om förslaget om en administrativ straffavgift införs. vill påpeka att det endast är den andel av bidragsbrottsärendena som klassas som ringa och vårdslösa som enligt huvudregeln i förslaget kommer att åtgärdas om förslaget genomförs. Om förslaget införs bör regeringen beakta de iakttagelser gjort i granskningen om att handläggare på de bidragsutbetalande myndigheterna i stor utsträckning saknar stöd och utbildning i bidragsbrottslagen, eftersom det om förslaget införs blir handläggarna som kommer avgöra om straffavgift ska påföras samt avgöra vilka ärenden som fortsatt ska anmälas till polis eller åklagare. menar också att det är viktigt att fundera över risken med att personer som inte har svenska som modersmål påverkas av det nya systemet eftersom myndigheterna inte alltid anlitar tolk och det därför finns risk för att de inte har förstått till exempel vilken skyldighet de har att inkomma med uppgifter om ändrade förhållanden. Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? Slutligen ser att det finns en risk för att det nya systemet kan komma att uppfattas som orättvist. De problem som finns i den nuvarande utredningskedjan kommer med all sannolikhet att kvarstå för de grova bidragsbrotten, vilket innebär att sannolikheten för att ett grovt bidragsbrott upp kommer fortsätta att vara liten. Om en misstanke om grovt bidragsbrott inte upp kommer ärendet inte att kunna skickas tillbaka till den bidragsutbetalande myndigheten för straffavgift. Straffavgiften kommer i stället att drabba de mindre allvarliga handlingarna, och där kommer inga krav längre att ställas på att kunna bevisa uppsåt. Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? Lagar och förordningar m.m. Bidragsbrottslag (2007:612). (1962:700). Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. (Gäller som lag i enligt lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.) Hovrättens för dom B 3294-10. (1942:740). Betänkande 2006/07:SfU12 Bidragsbrottslag. 2005/06:1 Budgetpropositionen . Proposition 2006/07:80 Bidragsbrottslag. 2006/07:100 ekonomiska vårproposition. Proposition 2007/08:48 Underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Riksdagsskrivelse 2006/07:214. Bidragsbrott, SOU 2006:48, . Bidragsspärr, SOU 2008:100, Utredningen om bidragsspärr. Rätt och riktigt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, SOU 2008:74, Delegationen mot felaktiga utbetalningar. Sanktionsavgifter på trygghetsområdet, SOU 2011:3, Utredningen om administrativa sanktionsavgifter. Återkrav inom välfärdssystemen förslag till lagstiftning, SOU 2009:6, Utredningen om enhetligare regler om återkrav. Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? FUSK systembrister och fusk i välfärdssystemen, RRV 1995:31, 1995. Förtidspension fusk och systembrister, RRV 1995:32, 1995. Inspektion av Polismyndigheternas handläggning av bedrägeriärenden, Inspektionsrapport 2009:5, 2009. Kritik mot i för långsam handläggning av bedrägeriärenden en granskning av handläggningstiderna vid bedrägerirotel Syd, JO Inspektionsrapport , dnr 2576-2009, 2010. Samverkan mot bidragsbedrägerier, rapport 2008:6, Uteslutning, frånkännande och polisanmälan, IAF Rapport 2009:9, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen 2009. Varför blir det fel? Orsaker till felaktiga utbetalningar från trygghetssystemen, Delegationen mot felaktiga utbetalningar, rapport 5, 2007. Allmän kriminalrätt (2001), . Attitydundersökning om bidragsfusk 2010, på uppdrag av projektgrupp inom ESV:s Samverkansuppdrag), TNS . Bidragsbrottslagen, RättsPM 2010:2, utvecklingscentrum, . Del l (112 kap.) Brotten mot person och förmögenhetsbrottet m.m. , , Per , . kontrollutredningar , Resultatuppföljning , 2010. Gemensam handlingsplan för att bekämpa bidragsbrott, dnr 43030-2007, Handledning misstänkt brott, CSN 2010. Misstänkt brott, Vägledning 2004:1 version 6, 2010. Redovisning av uppdrag avseende gemensam strategi för att bekämpa bidragsbedrägerier, dnr 43030-2007, 2010. Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? Regleringsbrev för avseende , Regeringsbeslut N2005/10051/A. Regleringsbrev för avseende , Regeringsbeslut N2006/11589/A. Rutin för anmälan om brott, 2010. Rutiner för utredning av misstänkta brott, CSN 2010. Rutiner vid polisanmälan, Arbetsförmedlingen 2008. Samverkansuppdrag om utveckling av metoder för och redovisning av resultat av arbetet mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, Regeringsbeslut Fi 2009/2137. Återrapportering om förhindrande av felaktiga utbetalningar och förbättring av regeltillämpningen (a) enligt Arbetsförmedlingens regleringsbrev , dnr. 06-3379-00, Arbetsförmedlingen. Intervjuer har genomförts med företrädare för Arbetsförmedlingen, CSN, , , , i , i , , och representanter för . Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? Bilaga Metodbeskrivning av enkätundersökning har i granskningen genomfört webbaserade enkäter som har skickats ut till handläggare inom de bidragsutbetalande myndigheterna, a-kassorna och kommunerna samt till brottsutredare inom polisen och åklagare vid . Två påminnelser skickades ut som pågick . När det gäller handläggarna inom kommunerna har telefonintervjuer gjorts under perioden 11 november3 . Till brottsutredarna inom polisen har postenkäter skickats ut, eftersom det förekommer vissa svårigheter för brottsutredarna inom polismyndigheterna att utnyttja Internet och därmed att besvara webbenkäter. Urvalet av handläggare vid de bidragsutbetalande myndigheterna har gjorts genom ett obundet slumpmässigt urval. Storleken på respektive urval har gjorts med utgångspunkt från antalet handläggare vid varje myndighet. Kravet var att urvalet skulle vara tillräckligt stort så att resultaten från enkätundersökningarna ska vara representativa inom respektive myndighet. Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? Metod och urvalsstorlek för respektive undersökningsgrupp Urvalet av respondenter på kommuner, a-kassor och polismyndigheter har vi behövt anpassa efter respektive organisationsstruktur. Eftersom det inte varit möjligt för oss att undersöka samtliga 290 kommuner, 32 a-kassor och 21 polismyndigheter har vi gjort ett urval av fem enheter inom respektive organisation. Detta innebär att resultaten som framkommer i granskningen främst gäller för dessa fem kommuner, a-kassor respektive polismyndigheter, medan det är svårare att generalisera resultaten till att gälla hela organisationen. Vår bedömning är dock att resultaten ändå pekar på problem som sannolikt även förekommer vid övriga kommuner, a-kassor och polismyndigheter, eftersom vi inte gjort ett urval baserat på organisationer med särskilt stora problem att hantera bidragsbrottsärenden. När det gäller kommuner har vi gjort ett urval bland handläggare inom de fem största kommunerna, det vill säga: Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? Vår utgångspunkt har varit att det inom de stora kommunerna om några borde finnas handläggare som har kunskap om och kommit i kontakt med bidragsbrottsärenden, vilket möjligen inte är fallet i alla mindre kommuner. I de fall vi finner brister i de utvalda stora kommunerna torde det även finnas brister i de mindre kommunerna som är minst lika stora om inte större. Detta gör att vi blir tämligen generösa i vår bedömning av kommunernas arbete med bidragsbrottsfrågor. I de fem utvalda kommunerna finns det totalt 850 handläggare inom som kan tänkas komma i kontakt med misstänkta bidragsbrott. Av dessa gjorde vi ett urval om 100 handläggare som fick delta i vår telefonintervju. I urvalet av fem arbetslöshetskassor har vår utgångspunkt varit att de ska vara relativt stora, tillhöra olika branscher och företräda såväl arbetare som tjänstemän. Därutöver har vi även valt ut Alfa-kassan, som är den a-kassa som äger rätt att utbetala arbetslöshetsersättning enligt den så kallade grundförsäkringen till enskilda som inte är medlemmar i någon annan a-kassa. De a-kassor som vi valt ut är: Urvalet har stämts av med arbetslöshetskassornas samorganisation (SO) så att urvalet täcker olika grupper av försäkringstagare, såsom till exempel arbetare och tjänstemän. De handläggare som ingått i vårt urval har varit sådana som vid sin a-kassa kan upptäcka, och i vissa fall även utreda, misstänkta bidragsbrott. Enkäten har skickats ut till samtliga dessa handläggare, totalt 424 stycken. Vidare har vi, efter diskussion med och förslag från , valt ut polismyndigheter som är både stora och små och som är geografiskt spridda i landet. De utvalda polismyndigheterna är: i har valts ut särskilt för att närmare ta reda på varför den så kallade Västmanlandsmodellen fungerat så bra i länet. Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? Kontaktpersoner vid respektive polismyndighet har angivit antalet brottsutredare inom länet som har störst erfarenhet av att arbeta med bidragsbrottsärenden. Sammantaget uppgick antalet brottsutredare i de fem länen till 131 stycken, och i samtliga län utom gjorde vi ett totalurval av de angivna brottsutredarna. Vid i kan bidragsbrottsärenden fördelas på samtliga brottsutredare, varför ett urval om 25 brottsutredare gjordes inom polismyndigheten. Totalt sett skickades postenkäter ut till 94 brottsutredare. När det gäller omfattar urvalet de 14 åklagare som enligt kontaktpersoner vid respektive åklagarkammare handlagt flest bidragsbrott vid respektive kammare. Totalt skickades enkäten till 112 åklagare. I nästan varje urvalsgrupp finns några personer som av olika anledningar inte ska eller kan besvara enkäten. Det kan till exempel bero på att de inte längre arbetar inom området eller att de för undersökningen haft semester. Alla dessa personer räknar vi som övertäckning, och dessa exkluderas när vi beräknar svarsfrekvensen. Urval och svarsfrekvens för respektive undersökningsgrupp Svarsfrekvens (%) Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? Svarsfrekvensen är överlag god, även om det finns en viss variation mellan undersökningsgrupperna. Svarsfrekvensen är särskilt hög bland kontrollutredarna vid CSN och , men även bland handläggarna vid CSN, kommunerna och a-kassorna. Här är svarsfrekvensen högre än . Bland handläggarna vid samt brottsutredarna vid polismyndigheterna var svarsfrekvensen relativt låg, här har svarat. Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Styrning inom arbetsmarknadspolitiken mål, styrkort och Från många till en sammanslagningar av myndigheter Klassificering av kurser vid universitet och högskolor regeringens styrning och uppföljning Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter Inställda huvudförhandlingar i brottmål Hanteringen av mängdbrott en kärnuppgift för polis och åklagare Säkerheten i statens betalningar Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. i tider av kraftiga värdeförändringar. En granskning av åtta statligt bildade stiftelser och regeringen Informationsutbyte mellan myndigheter med ansvar för trygghetssystem har möjligheter till effektivisering utnyttjats? Den nordiska stridsgruppen 2008 - en del av EU:s Statliga stöd i alkoholpolitiken Påverkas ungas alkoholkonsumtion? Underhållsstödet för barnens bästa? Polisens brottsförebyggande arbete har ambitionerna uppnåtts? skatteavtal med andra länder effekterna av regeringens Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? Kostnadskontroll i stora väginvesteringar? Statens insatser för att komma åt vinster från brottslig verksamhet ett bättre samarbete ger högre utbyte Förvaltningen av samhällsekonomiska metoder inom omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2011:9 Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet Lärdomar i ljuset av utvecklingen i 20052007 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk 2011:12 Statens stöd till studieförbunden En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser 2011:15 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 2011:16 Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning - förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? 2011:17 Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Ett (o)lösligt problem? 2011:18 Brottsutsatt Myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott 2011:19 Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten?