rir · GZB516 · 2011-04-20 09:00:00 — Högskoleingenjör förekommer i av fallen (10 av 72 utlåtanden med ett ämne) och civilingenjör i av fallen (4 av 72). Något modernt språk förekommer sammantaget i av utlåtandena (7 av 72 utlåtanden med ett ämne). Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Det är också, enligt aktgranskningen, mycket vanligt () att det förekommer en kommentar i de utfärdade utlåtandena. Kommentaren handlar mestadels om utbildningens inriktning eller specialisering (sker i av fallen). Det är även vanligt att kommentaren innehåller information om ämnen som ligger utanför huvudområdet (av fallen). Kommentaren kan ge framtida arbetsgivare mer information om den sökandes utbildning men tar tid att ta fram eftersom det krävs ytterligare utredning för att kommentaren inte ska bli missvisande. Det är mycket ovanligt att den sökande begär omprövning av bedömning (). Om en sökande har en utbildning inom ett reglerat yrke som någon annan myndighet eller organisation ska bedöma, överför ansökan till behörig myndighet. Även det är ovanligt: inget av de ärenden som ingick i aktgranskningen var föremål för överföring.248 Utfall vid ansökan om behörighetsbevis Det är vanligare att en sökande med en utbildning från EU/EES/får ett behörighetsbevis (se tabell II). Sökande med en utbildning från tredjeland får oftare avslag, och avskrivningar förekommer enbart för denna grupp. Enligt handläggare kan det förklaras av att yrkeskvalifikationsdirektivet utgår från ett ömsesidigt erkännande även när det finns väsentliga skillnader i utbildningens omfattning. Utfall vid ansökan om behörighetsbevis (procent) (helt) avslag från EU/EES/ Källa: granskning av 100 akter av ärendetyp 53. I kolumnen andel behörighetsbevis ingår även de ansökningar som resulterar i delvis avslag. 248 granskning av 100 ärenden av ärendetyp 51. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning De som får behörighetsbevis får antingen en eller flera behörigheter bedömda. Vanligast är att en sökande får behörighet att undervisa i och gymnasiet i ett särskilt ämne (se tabell III). Även modersmålslärare förekommer ofta bland de utfärdade behörigheterna. Fördelning av utfärdade behörigheter (procent) Behörighet att undervisa i grundskola Behörighet att undervisa i grundskola i särskilt ämne Behörighet att undervisa i grundskola och gymnasium i särskilt ämne Behörighet att undervisa i gymnasium i särskilt ämne Källa: granskning av 100 akter av ärendetyp 53. Tabellen summerar till eftersom ett behörighetsbevis kan innehålla fler än en behörighet. De behörigheter som redovisas i tabellen är en sammanslagning av ett antal närliggande behörigheter. Aktgranskningen visar vidare att knappt hälften av ansökningarna får helt avslag och får delvis avslag. Med delvis avslag menas att den sökande ansöker om behörighetsbevis för flera olika lärarbehörigheter men att efter prövning utfärdar ett behörighetsbevis för enbart någon eller några, men inte alla, behörigheter. Den sökande får då information från , som innehåller dels det behörighetsbevis som har utfärdats, dels information om vilka delar av ansökan som har avslagits. Det finns en spridning mellan skälen till avslag. () har orsaken med innehållet i utbildningen att göra, till exempel att det saknas väsentliga moment249. Även brister i omfattning vad gäller den praktisk-pedagogiska delen eller undervisningsämnet är vanligt (). Att utbildningen är för kort eller att svenska språket saknas är orsak till avslag i vardera ungefär en femtedel av fallen.250 249Den sökandes utbildning kan till exempel sakna vissa moment som läs- och skrivinlärning i svenska, kemilaborationer, svensk/nordisk historia, nordisk flora/fauna eller simning/ vintersporter. 250Riksrevisionens granskning av 100 ärenden av ärendetyp 53. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Den sökande får en kompletteringshänvisning vid avslag Aktgranskningen visar också att alltid vid avslag hänvisar den sökande till komplettering för att uppnå behörighet. hänvisas till kompletterande studier för en svensk lärarexamen. Det är också vanligt () att de sökande hänvisas till olika kombinationer av komplettering, något som kan innehålla till exempel kompletterande studier, en introduktionsperiod och ett lämplighetsprov, ibland i kombination med svenska. I det fall fattar ett beslut som går att överklaga till förvaltningsrätten får den sökande också information om den möjligheten. De allra flesta () väljer dock att inte överklaga beslut. När överklagande sker har möjlighet att ompröva sitt beslut. Aktgranskningen visar att , om nya uppgifter inte inkommit, vidhåller sitt beslut (sker i fyra av sex överklagade beslut i aktgranskningen).251 kan även, kostnadsfritt och utan väntetid, lämna förhandsbesked till en arbetsgivare som så begär. Det har dock bara skett i en liten andel () av de ansökningar om behörighetsbevis som undersöktes i aktgranskningen. De sökandes komplettering av ansökan till aktgranskning visar att begär komplettering för ungefär en tredjedel () av ansökningarna om utlåtande och för drygt hälften () av ansökningarna om behörighetsbevis. I snitt tar kompletteringen av en ansökan om utlåtande och av en ansökan om behörighetsbevis (se tabell 1 och 2 i kapitel 2)252. Dessa snittider påverkas såväl av ärenden där kompletteringen tar mycket som av ärenden där kompletteringsmomentet av inom en och (och där kompletteringstiden blir ). En mycket lång kompletteringstid kan bero på att handläggarna tidigare, i syfte att underlätta 251Riksrevisionens granskning av 100 ärenden av ärendetyp 53. 252Uppgifterna om genomsnittlig kompletteringstid är möjligen något lågt räknade, enligt intervju med handläggare på . Om vi i stället tittar på de ärenden där kompletteringsmomentet har tagit än en kalenderdag, ser vi att den genomsnittliga kompletteringstiden för ärendetyp 51 i stället är (baserat på 3 321 ärenden). För ärendetyp 53 är då den genomsnittliga kompletteringstiden (baserat på 507 ärenden). Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning för den sökande, låtit ett ärende ligga öppet för komplettering , till exempel då den sökande studerat svenska. En annan förklaring är att ansökningar om utlåtanden genomgår en administrativ åtgärd i samband med att de avskrivs när den sökande inte har inkommit med komplettering (så kallad avskrivningsrunda). Orsaker till att komplettering begärs För både ansökningar om utlåtanden och om behörighetsbevis är avsaknaden av bilagor till ansökan, enligt aktgranskningen, den främsta orsaken till att begär komplettering (). Vanligtvis saknas bilagor som ämnesförteckning, diplom/examensbevis och, för dem som ansöker om behörighetsbevis, tjänstgöringsintyg. att komplettering begärs är att det finns brister i vidimeringen av bifogade handlingar (i av fallen för ansökningar om utlåtanden och i av fallen för ansökningar om behörighetsbevis). För dem som ansöker om behörighetsbevis som lärare kan också avsaknaden av ett bifogat intyg om uppnådda svenskkunskaper () och att avgiften inte är betalad () vara anledning till begäran om komplettering. Utfallet av prövning av utländska läkar- och sjuksköterskeutbildningar Utfall för sökande med utbildning från EU/EES/ - har 2 309 personer med en läkarutbildning från EU/EES/fått svensk läkarlegitimation. Därutöver beslutade i tre fall om avslag på legitimationsansökan. Orsaken varierade: en sökande hade fått inskränkt förskrivningsrätt och en blivit deslegitimerad i annat EES-land. Den tredje sökandes ansökan avslogs med motiveringen att den sökande inte fullgjort den utbildning som krävs. har 558 sökande med en sjuksköterskeutbildning från EU/EES/fått svensk sjuksköterskelegitimation. har 117 sökande fått avslag och tre ansökningar har avskrivits.253 Det relativt stora antalet avslag förklaras av handläggare på med att många av de sökande från EU/EES/har en sjuksköterskeutbildning som inte anses likvärdig enligt EG-direktivet. Utbildningen kan vara för gammal eller på en för låg nivå för att den ska kvalificera till en svensk sjuksköterskelegitimation. 253 registerbeställning från . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Utfall för sökande med en läkarutbildning från tredjeland Mellan och har 462 sökande utbildade i tredjeland fått svensk läkarlegitimation. Till det kan läggas 17 sökande som blivit avskrivna eller avstängda under processen fram till legitimation. En sökande blev avskriven med hänvisning till fortsatt högskoleutbildning och 16 sökande har blivit avstängda då de inte klarat av det medicinska kunskapsprovet på tre tillfällen.254 Efter den inledande prövningen fattar beslut om kompletteringsprogram. I tabell IV redovisas fördelningen på olika innehåll i beslutade kompletteringsprogram för läkare utbildade i tredjeland. Kompletteringsprogrammets innehåll för läkare (procent) Källa: granskning av 104 akter från läkare utbildade i tredjeland. Med annat avses att den sökande redan har uppnått de uppsatta kraven på svenska språket och därför får ett kompletteringsprogram som enbart består av kunskapsprov eller provtjänstgöring. För sökande som får beslut om medicinskt kunskapsprov består provet av ett skriftligt och ett praktiskt moment, som görs . Provet ges (). En sökande kan bli godkänd på delar av provet, och får då göra om enbart de delar han eller hon blivit underkänd på. Några sökande som fått legitimation har i stället verkat inom ramen för ett så kallat särskilt förordnande att utöva läkaryrket för icke-legitimerade läkare (se tabell IV). Det handlar om specialister där någon svensk sjukhusklinik ansöker om tidsbegränsat förordnande255. 254Riksrevisionens registerbeställning från . 255Se (SOSFS 2000:6) föreskrifter om särskilt förordnande att utöva läkaryrket för icke legitimerade läkare. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning När den sökande blivit godkänd på det medicinska kunskapsprovet eller provtjänstgöringen fattar beslut om så kallat villkor för legitimation. Aktgranskningen visar att drygt hälften, , av de beslutade villkoren för legitimation utgörs av enbart en kurs i samhälls- och författningskunskap256. Den måste alla bli godkända på för att få legitimation. Näst vanligast () är att få ett villkor som består av författningskursen i kombination med allmäntjänstgöring, AT (). Alla sökande som får beslut om att göra det medicinska kunskapsprovet måste göra AT. En mindre grupp, , får göra så kallad väl vitsordad tjänstgöring. Det kan beskrivas som en mini-AT för de sökande som initialt fick beslut om provtjänstgöring, men där kliniken i sitt provtjänstgöringsutlåtande anser att ytterligare tjänstgöring behövs inom andra områden innan legitimationskraven kan anses uppfyllda. Utfall för sjuksköterskor utbildade i tredjeland Till de 34 sjuksköterskor som fått svensk sjuksköterskelegitimation mellan och ska det läggas 146 sökande med utbildning från tredjeland, som fått avslag på sin prövning.257 Enligt handläggare på beror avslag på att prövningen visat att den sökande inte har en sjuksköterskeutbildning som till nivå, längd och innehåll överensstämmer med den svenska utbildningen, alternativt att den sökande har en direktutbildning till barnmorska eller ett sjuksköterskeyrke som i kräver specialistutbildning258. Kompletteringsprogrammet för sjuksköterskor består av svenska, medicinskt kunskapsprov, kurs i samhälls- och författningskunskap, minst tre månaders praktik och minst två veckors så kallad hospitering259 på vårdcentral. Det medicinska kunskapsprovet ges vid fyra tillfällen (februari, maj, ). En sökande kan bli godkänd på delar av provet, och får då göra om enbart de delar han eller hon blivit underkänd på. 256Till denna grupp ska också läggas två sökande vars villkor för legitimation består av krav på språkkunskaper och författningskursen. Dessa sökande har troligen verkat i svensk sjukvård inom ramen för ett eller flera förordnanden, något som kan räkna som motsvarande provtjänstgöring. 257Riksrevisionens registerbeställning från . 258Sådana yrken får i endast utövas av personer som efter sjuksköterskeutbildning vidareutbildat sig till barnmorska eller t.ex. narkossjuksköterska. 259Hospiteringen sker i primärvården och syftar till att den sökande ska få insyn i verksamheten. Genomförd hospitering intygas av den sökandes handledare. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning De allra flesta (26 av 28 sökande som gör praktik, ) får göra tre månaders praktik. Praktiken fördelas på två månaders medicinsk eller kirurgisk avdelning, samt en månad på geriatrisk avdelning. I två fall har beslutat om fem månaders praktik. I dessa fall har de sökande gjort vardera på medicinsk och kirurgisk avdelning, samt en månad på geriatrisk avdelning. I den mån praktiken visar på att ytterligare praktik behövs, kan fatta beslut om sådan. Det har bara skett i två fall.260 Tid för legitimationsfasen för läkare med utländsk utbildning Legitimationsfasen är densamma oavsett om den sökande är utbildad i tredjeland eller inom EU/EES/. Legitimationsfasen går snabbare för sökande med utbildning från tredjeland (se tabell V). Skillnaden i tidsutfall har förklarats av vakanser bland de handläggare som arbetar med ansökningar från sökande utbildade i EU/EES/Schweiz261. Tabell V. Tid för legitimationsfasen för läkare med utländsk utbildning (antal kalenderdagar) Källa: registerbeställning av 457 akter för läkare utbildade i tredjeland och 2 269 akter för läkare utbildade i EU/EES/. Den första delen av legitimationsfasen räknas från att ansökan om legitimation inkommer till att har fattat beslut om legitimation. Den andra delen räknas från beslut om legitimation till att beslutet har Uppgift 0 ska utläsas som att ärendet hanteras som det inkommer, alternativt hanteras inom ett delmoment inom en och . 260Riksrevisionens granskning av 34 akter för sjuksköterskor utbildade i tredjeland. 261Intervju med företrädare för ledning . Enligt uppgift har bemanningen ändrats fr.o.m. , varför tiderna för legitimationsfasen för sökande från EU/EES/ numera är kortare. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Tid för legitimationsfasen för sjuksköterskor med utländsk utbildning Legitimationsfasen är densamma oavsett om den sökande har en sjuksköterskeutbildning från tredjeland eller från EU/EES/. Av tabell VI framgår att den totala legitimationsfasen går något snabbare för sökande med en utbildning från tredjeland än för sökande från EU/EES/. Att sökande från EU/EES/får vänta något längre på beslut beror på antal ärenden i förhållande till tillgängliga handläggare.262 Tid för legitimationsfasen för sjuksköterskor med utländsk utbildning (antal kalenderdagar) Källa: registerbeställning av 34 akter för sjuksköterskor utbildade i tredjeland och 554 akter för sjuksköterskor utbildade i EU/EES/. Den första delen av legitimationsfasen räknas från att ansökan om legitimation inkommer till att har fattat beslut om legitimation. Den andra delen räknas från beslut om legitimation till att beslutet har expedierats. Uppgift 0 ska utläsas som att ärendet hanteras som det inkommer, alternativt hanteras inom ett delmoment inom en och . 262 Intervjuer med företrädare för ledning . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Utöver vad som framgår av uppdrag i regleringsbrev (se avsnitt 4.1) anordnar de nio lärosäten som ingår i enkätundersökning även följande kompletterande utbildningar för vilka finansiering via anslag i regleringsbrev inte ges: : Kompletterande utbildning för utländska psykologer, utbildning för arbetslösa utländska ekonomer (). : Svenska som andraspråk för utländska akademiker med inriktning mot samhälle och arbetsliv (60 högskolepoäng), Svenska för utländska akademiker samt Projekt ().263 : Aspirantutbildning med allmän inriktning (60 högskolepoäng). : Aspirantutbildning allmän inriktning och förvaltningsinriktning (30-120 högskolepoäng beroende på studentens behov). : Högre praktisk förvaltningskunskap för invandrade akademiker (60 högskolepoäng). 263 Uppdragsutbildning som även anordnas på vissa andra lärosäten. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Vissa utbildningar anordnas enligt särskilda regeringsuppdrag bedrevs vid 13 lärosäten en så kallad aspirantutbildning för arbetslösa akademiker med utländsk bakgrund med finansiering för cirka 1 250 utbildningsplatser per år.264 fattade regeringen återigen ett beslut om att genomföra aspirantutbildningar. fick och uppdraget, och efter en särskild ansökan även lärosäten bedriver fortfarande aspirantutbildningar men numera utan särskilt regeringsuppdrag och särskilda medel. I stället bedrivs dessa utbildningar med den ersättning som lärosätena får enligt det ordinarie resurstilldelningssystemet.266 konstaterar i en utvärdering av aspirantutbildningarna, även den , att det är ställt utom tvivel att det är inom den högre utbildningen och högskolan som invandrade akademiker bäst finner vägarna till den svenska arbetsmarknaden. Till rekommendationer hör bland annat att göra de kompletterande utbildningarna till en reguljär verksamhet inom högskolan, samt att ändra reglerna för studiefinansiering så att invandrade akademiker får realistiska förutsättningar för att bedriva kompletterande utbildning.267 Kompletterande högskoleutbildningar kan finansieras på olika sätt Det förekommer att kompletterande högskoleutbildningar finansieras på andra sätt än genom uppdrag i regleringsbrev. Ett exempel är Högre kurs i praktisk förvaltningskunskap (60 högskolepoäng) för utländska akademiker, som anordnas på eget initiativ och med egen finansiering av . Utbildningen, som startades tillfördes dock, efter särskilt yrkande, i regleringsbreven . Syftet med utbildningen är att öka möjligheterna för akademiker med utländsk bakgrund 264Med stöd av förordningen (1995:889) om en särskild teoretisk och praktisk utbildning vid universitet och högskolor. Av platserna förfogade över 600 och över 200 medan övriga lärosäten, däribland , förfogade över 100 platser vardera. Invandrarakademi och aspirantutbildning erfarenheter av kompletterande utbildning för invandrade akademiker (Rapport 2006:35 R), s. 9. 266Malmö högskola har tre olika inriktningar (allmän inriktning, förvaltningsinriktning och lärarinriktning, 60 högskolepoäng). I finns en allmän inriktning (60 högskolepoäng) och i en inriktning mot svenska som andraspråk för akademiker med inriktning mot samhälle och arbetsliv (60 högskolepoäng). Invandrarakademi och aspirantutbildning erfarenheter av kompletterande utbildning för invandrade akademiker (Rapport 2006:35 R), s. 6. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning att arbeta som kvalificerade handläggare inom statlig förvaltning.268 och har tidigare haft en liknande utbildning som avslutades när regeringens särskilda finansiering 2006 - 2007 upphörde. Ett annat exempel är Tilläggsutbildningen för utländska veterinärer från länder utanför EES-området (). anordnas av SLU i på uppdrag av , som är behörig myndighet för utfärdande av svensk veterinärlegitimation.269 Enskilda utbildningsanordnare och andra aktörer Även vissa enskilda utbildningsanordnare och andra aktörer anordnar kompletterande utbildningar eller motsvarande för utländska akademiker. Dessa är ofta en kombination av högskole- och arbetsmarknadsutbildningar (uppdragsutbildningar) som upphandlas av Arbetsförmedlingen, och de omfattas vanligtvis inte av förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. Ett exempel är Projekt , som drivs av i med finansiering från Arbetsförmedlingen och Svenska ESF-rådet.270 268För att kunna söka till utbildningen, som berättigar till studiemedel, krävs det att man har en avslutad utländsk högskoleutbildning, har läst kurs/kurser motsvarande minst 30 högskolepoäng på svenska på ett svenskt lärosäte och har invandrat och är folkbokförd i . 269SLU, och hälsa (HMH), . Regeringen beslutade att anvisa till för vidare fördelning till SLU. Nuvarande Landsbygdsdepartementet är ansvarigt departement för denna utbildning. 270I projektet ingår bl.a. Arbetsförmedlingen, , lärosäten, kommuner, landsting och regioner i . Den sammanlagda projektbudgeten uppgår till varav Svenska () bidrar med - 2012. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Bilaga 6 Kalkylresultat för fem yrkeskategorier I denna bilaga presenteras kalkylresultat för de fem yrkeskategorier som ingår i den redovisning av skattade samhällsekonomiska och offentligfinansiella effekter av en snabbare etablering på arbetsmarknaden för akademiker med utländsk utbildning som presenteras i kapitel 7. Bilagan inleds med en kortfattad redogörelse för effektivitetsbegreppets innebörd. Analysen, som har genomförts av () vid Linnéuniversitetet i på uppdrag av , utgår ifrån bearbetningar av registerdata från och . Se kapitel 7 för en beskrivning av metod och resultat. Med begreppet effektivitet avses här att på bästa sätt utnyttja de möjligheter som finns att på bästa sätt utnyttja de resurser som en verksamhet har tillgång till för att nå sina mål. En effektivitetsanalys av statliga insatser inom utbildningsområdet för att tillvarata kompetensen hos akademiker med utländsk utbildning innebär alltså ett studium av alternativa sätt att genomföra dessa insatser i förhållande till målen för insatserna. Om en åtgärd som innebär en övergång från ett handlingsalternativ till ett annat ger större fördelar än nackdelar, det vill säga om åtgärden är förknippad med större positiva än negativa effekter för direkt och indirekt berörda, så innebär åtgärden att verksamhetens resurser utnyttjas på ett bättre sätt den ger ökad effektivitet. De tidsförkortningar som de genomförda kalkylerna bygger på antas kunna uppnås genom förändrade arbetssätt inom ramen för redan tillgängliga resurser. Kalkylerna belyser därmed ekonomiska konsekvenser av att till givna kostnader uppnå bättre resultat av att genom ändrade arbetsmetoder nå en högre kostnadseffektivitet. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Räkneexempel för fem yrkeskategorier Nedan redovisas resultaten av räkneexempel när det gäller ekonomiska effekter av förkortade arbetslöshetstider fram till anställningar inom kvalificerade yrken för akademiker med utländsk utbildning som lärare, läkare, sjuksköterska, företagsekonom respektive civilingenjör. Exemplen avser effekter av att individernas arbetslöshetstider förkortas med , () respektive 1 månad (21,)271. I exemplen antas genomsnittslönen för berörda individer motsvara genomsnittslöner enligt SCB för lärare, läkare, sjuksköterskor samt för personer med utbildning som företagsekonom respektive civilingenjör. Ekonomisk vinst vid förkortning av arbetslöshetstiden för lärare 2009 (kronor) Därav: Vinst för Källa: Delander & (2010). Snabbare etablering på arbetsmarknaden för invandrade akademiker och offentligfinansiella effekter. Räkneexemplet är baserat på 215 ärenden med positivt avslut, dvs. som har resulterat i ett lärarbehörighetsbevis från , för akademiker med utländsk lärarutbildning. Tre alternativ redovisas: 1 dags, 1 veckas och 1 månads reduktion av etableringstiden för av berörda individer. Ekonomisk vinst vid förkortning av arbetslöshetstiden för läkare 2009 (kronor) Därav: Vinst för Källa: Delander & (2010). Snabbare etablering på arbetsmarknaden för invandrade akademiker och offentligfinansiella effekter. Räkneexemplet är baserat på 198 ärenden med positiva avslut, dvs. som har resulterat i en läkarlegitimation utfärdad av , för akademiker med utländsk läkarutbildning från tredjeland. Tre alternativ redovisas: 1 dags, 1 veckas och 1 månads reduktion av etableringstiden för av berörda individer. 271 I exemplen har räknats med 1 dags sjukfrånvaro vid 1 månads arbetslöshetstidsförkortning. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Ekonomisk vinst vid förkortning av arbetslöshetstiden för sjuksköterskor 2009 (kronor) Därav: Vinst för Källa: Delander & (2010).