eunbil · GY0N2933A7 · 2011-01-01 00:00:00 — och inre marknad () Rubrik: Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och : Inremarknadsakten - Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för den inre marknaden "Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt". - Antagande av slutsatser Dokument: 9283/11 COMPET 159 MI 217 SOC 357 ENT 97 CONSOM 61 POLGEN 74 FIN 267 dokument: 13977/10 COMPET 252 MI 325 SOC 572 ENT 119 CONSOM 79 POLGEN 136 FIN 408 Frågan har tidigare behandlats i den och och . Bakgrund I syfte att öka tillväxten och stärka förtroendet för den inre marknaden antog Europeiska kommissionen (kommissionen) ett meddelande, Inremarknadsakten Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för den inre marknaden Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt. I meddelandet presenteras tolv åtgärder med tolv specifika nyckelåtgärder, i form av lagstiftningsförslag, som ska beslutas av EU:s institutioner före utgången av 2012. Förslagen baseras på kommissionens tidigare meddelande På väg mot en inre marknadsakt, som presenterades med 50 åtgärdsförslag för att modernisera och effektivisera den inre marknaden. Förslagen har varit föremål för ett offentligt samråd med möjlighet för aktörer i samtliga medlemsstater att lämna synpunkter och kommentarer. Regeringen lämnade efter en remissrunda bland svenska myndigheter, organisationer och representanter för det civila samhället in ett samlat svar till kommissionen med de svenska prioriteringarna och näringsutskott presenterade ett utlåtande. Inremarknadsakten utgör en central del av för smart och hållbar tillväxt för alla - 2020-strategin och dess flaggskeppsinitiativ. Rättslig grund och beslutsförfarande Mot bakgrund av att lagstiftningsprocessen för de åtgärder som kommissionen presenterar kommer att avslutas tidigast är det för tidigt att ange rättsliga grunder och beslutsförfarande. Svensk ståndpunkt Regeringen fäster mycket stor vikt vid en väl fungerande inre marknad, baserad på fri rörlighet och öppenhet. Regeringen välkomnar därför att kommissionen presenterat det slutliga meddelandet om en inremarknadsakt för att öka tillväxten och stärka förtroendet för den inre marknaden. Det viktigt att åtgärdsförslagen i första hand prioriterar förslag som syftar till att stimulera en hållbar tillväxt och sysselsättning och stärka konkurrenskraften i . De föreslagna åtgärdernas bidrag till en grön resurseffektiv ekonomi och samhällsekonomisk kostnadseffektivitet är också betydelsefullt. Dessa faktorer är tillsammans centrala för att underbygga medborgarnas förtroende för den inre marknaden. För regeringen är det också mycket viktigt att värna en öppen handelspolitik gentemot tredje land och att motarbeta förslag som leder till ökad protektionism. Regeringen välkomnar att flertalet av de förslag och prioriteringar som drivits från svensk sida även omfattas av kommissionens meddelande. Till dessa hör bl.a. ett enhetligt patentskydd och ett enhetligt system för tvistlösning, reformering av systemet för yrkeskvalifikationer, utveckling av en digital inre marknad, översyn av energiskattedirektivet och regelförenkling. Det är positivt att kommissionen föreslår en utvidgning av standardiseringssystemet till tjänsteområdet, men de grundläggande kraven om genomförande och tillämpning av tjänstedirektivet kunde ha lyfts fram än tydligare. Regeringen anser att förslaget på konsumentområdet att skapa alternativa tvistlösningsmodeller är lovvärt, även om fullharmoniserade regler om konsumenträttigheter också är en prioritet från svensk sida. Förslaget som underlättar för små och medelstora företag att få tillgång till riskkapital är positivt, men underlättandet av den gränsöverskridande verksamheten för riskkapitalfonder får inte leda till att den nationella beskattningsrätten urholkas genom harmonisering av den direkta beskattningen. Identifieringen av strategiska energi- och transportinfrastrukturprojekt är viktig, men det bör betonas att marknaden bör fortsatt vara huvudansvarig för finansierings- och investeringsbeslut på energiområdet. På transportområdet bör ett sammanhängande och effektivt transportsystem stå i centrum för insatserna med fokus på att minska befintliga hinder för transporter i EU. Regeringen har prioriterat en modernisering av regelverket för offentlig upphandling för att bl.a. öka den gränsöverskridande upphandlingen. Det är därför välkommet att meddelandet innehåller denna typ av åtgärder. Vid förenklingen av regelverket bör de små och medelstora företagens deltagande stå i centrum. Regeringens ambition är att den offentliga upphandlingen också bör främja politiska målsättningar såsom innovation och miljöhänsyn och kan främja social utveckling, om upphandlingens art motiverar detta. Kommissionen bör utreda och ta fram en vägledning avseende när offentlig upphandling kan vara ett samhällsekonomiskt kostnadseffektivt styrmedel på miljöområdet och det sociala området. Det är mycket viktigt att regelverket inte öppnar för godtycke och diskriminerande förfaranden, t.ex. avseende krav på sociala hänsyn. Regeringen är fortsatt mycket kritisk till förslag som avser att minska tillträdet till den europeiska upphandlingsmarknaden för företag från tredje land. Regeringen har en positiv inställning till nyckelförslagen på området social sammanhållning, avseende utstationeringsdirektivet och utövandet av etableringsfrihet, frihet att tillhandahålla tjänster med respekt för de grundläggande sociala rättigheterna. De vida befogenheter som medlemsstaterna har att tillhandahålla, verkställa och organisera tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på ett sätt som i största möjliga utsträckning tillgodoser nyttjarnas behov i enlighet med subsidiaritetsprincipen bör bevaras så långt möjligt. Regeringen välkomnar en översyn för att säkerställa att statsstödsreglerna avseende statligt stöd avseende tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på ett effektivt sätt bidrar till en god balans mellan intresset av en välfungerande marknad och effektiv konkurrens och andra politiska hänsyn och utgår från att kommissionen fortsätter att bereda frågan i enlighet med meddelandet KOM (2011) 146 . Det är för tidigt att ta ställning till förslaget om inrättandet av en EU-ram för att främja utvecklingen av solidariska investeringsfonder eftersom innebörden av förslaget är långt ifrån klargjord. Det är oklart i vilken utsträckning det kan bedömas bidra till de huvudsakliga målen för inremarknadsakten, dvs. att öka tillväxten och stärka konkurrenskraften. För att förbättra styrningen och garantera EU-medborgarnas och företagens förtroende för den inre marknaden är det avgörande att gemensamt beslutade unionsakter och åtgärder får genomslag och tillämpas nationellt. Regeringen ställer sig därför positiv till kommissionens förslag om bl.a. bättre kontroll av genomförande och tillämpning av EU-lagstiftningen i medlemsländerna. Regeringen anser att meddelandet i högre grad borde lyft fram betydelsen av EU:s ekonomiska relationer till tredje land och de möjligheter som globaliseringen erbjuder. inställning I sin resolution av presenterade sina prioriteringar för att i en anda av partnerskap och styrning utveckla den inre marknaden så att den gynnar EU:s befolkning, företagen och tillväxten. ställde sig dessutom med bred majoritet bakom resolutionen Delivering a Single Market for Consumers and Citizens om att åtgärder bör vidtas för att stärka och effektivisera den inre marknaden. har dock inte tagit ställning till kommissionens slutliga förslag till inremarknadsakt. Förslaget Kommissionens slutliga förslag till en inremarknadsakt innehåller tolv prioriterade åtgärdsområden med tolv nyckelåtgärder, i form av lagstiftningsförslag, som ska läggas fram och beslutas av EU-institutionerna . Utöver nyckelåtgärderna aviseras under respektive område även andra åtgärder som kommissionen överväger. De tolv åtgärdsområdena med tillhörande nyckelåtgärder är följande: 1. Tillgång till finansiering för små och medelstora företag : Lagstiftning som gör det lättare för riskkapitalfonder som är etablerade i en medlemsstat att fritt investera i en annan medlemsstat utan några hinder eller ytterligare krav. Den enskilda individens rörlighet Nyckelåtgärd: Modernisering av lagstiftningen om erkännande av yrkeskvalifikationer. Immateriella rättigheter Nyckelåtgärd: Lagstiftning som inrättar ett enhetligt patentskydd och ett enhetligt tvistlösningssystem. Konsumenterna inre marknadens aktörer Nyckelåtgärd: Lagstiftning om alternativ tvistlösning. Tjänster Nyckelåtgärd: Översyn av det europeiska standardiseringssystemet för utvidgning till tjänsteområdet och effektivare, mer dynamiska och bättre förankrade standardiseringsförfaranden. Nätverken Nyckelåtgärd: Lagstiftning om energi- och transportinfrastruktur för att fastställa och utveckla strategiska projekt av intresse för EU och garantera driftskompatibilitet och intermodalitet. Den digitala inre marknaden Nyckelåtgärd: Lagstiftning som säkerställer ömsesidigt erkännande av e-identifiering och e-autentisering inom hela EU och översyn av direktivet om elektroniska signaturer. Socialt företagande Nyckelåtgärd: Lagstiftning som inrättar en EU-ram för att främja utvecklingen av solidariska investeringsfonder. Beskattning Nyckelåtgärd: Översyn av energiskattedirektivet för att olika energikällor ska behandlas på likvärdigt sätt i syfte att bättre beakta varors energiinnehåll och deras koldioxidutsläpp. Social sammanhållning Nyckelåtgärd: Lagstiftning som syftar till att förbättra och stärka genomförandet, tillämpningen och den praktiska efterlevnaden av direktivet om utstationering av arbetstagare och lagstiftning som klarlägger utövandet av etableringsrätten, rätten att tillhandahålla tjänster och de grundläggande sociala rättigheterna. Regelverket för företag : Förenkling av redovisningsdirektiven vad gäller finansiell rapportering och lättnader i den administrativa bördan, framför allt för små och medelstora företag. Offentlig upphandling Nyckelåtgärd: Omarbetning och uppdatering av lagstiftningen för offentlig upphandling. Som komplement till de konkreta lagstiftningsförslagen presenteras även fyra förutsättningar för att de föreslagna åtgärderna ska kunna utvecklas och genomföras på ett effektivt sätt, genom en tydligare styrning av den inre marknaden: - Förbättrad dialog med det civila samhället - Nära partnerskap med olika aktörer - Effektiv information till allmänheten och företagen - Bättre kontroll av tillämpningen av inremarknadsbestämmelserna. Den förbättrade kontrollen föreslås bl.a. ske med jämförelsetabeller, skärpta mål för att begränsa införlivandeunderskottet och underskottet vad gäller förenligheten med nationell lagstiftning och effektivare överträdelseförfaranden. Meddelandet framhåller även vikten av att EU:s interna och externa politik är samstämmig och komplementerande. Detta gäller bl.a. antagandet av internationella standarder, vid förhandlingar om handelsavtal, med särskilt fokus på EU:s kandidatländer, grannländer och EU:s strategiska partner. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Först när de specifika lagstiftningsförslagen presenterats i detalj är det möjligt att redogöra för förslagens slutliga effekter. Ekonomiska konsekvenser Den allt friare rörligheten för varor, tjänster personer, och kapital har varit grundläggande för ekonomiska och sociala utveckling . Om den inre marknadens potential utnyttjades i större omfattning än skulle det kunna innebära betydande besparingar för individer och företag och en långsiktigt hållbar tillväxt. De budgetära konsekvenserna av förslagen kommer att kunna bedömas först när detaljerna i de olika lagstiftningsförslagen presenterats.