eunbil · GZ0N2A14A5 · 2011-12-12 00:00:00 — Dagordningspunkt 6 för biologisk mångfald till 2020 ett ramverk för implementering. Dokument: 15352/3/11 dokument: KOM (2011) 244 Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Vår livförsäkring, vårt naturkapital --en strategi för biologisk mångfald i EU FaktaPM: 2010/11:FPM117 (strategins huvuddrag) behandlad vid samråd med : Bakgrund Trots vissa framgångar, som uppbyggandet av Natura 2000, har inte EU:s mål att stoppa förlusten av biologisk mångfald till 2010 nåtts. Förlusten av den biologiska mångfalden orsakar försvagning eller förluster av för människan viktiga ekosystemtjänster vilket också påverkar ekonomi och samhälle i stort. I syfte att komma till rätta med problemet uppmanade miljörådet till utarbetandet av en ny EU-strategi och nya mål för biologisk mångfald för perioden . presenterade kommissionen ett meddelande med ett förslag till strategi och mål för biologisk mångfald i EU efter 2010. I meddelandet gavs optioner för inriktningen på en EU-strategi. Meddelandet innehöll också en beskrivning av den biologiska mångfaldens status. Mot bakgrund av detta antog miljörådet slutsatser om bl.a. mål och vision för biologisk mångfald efter 2010. Slutsatserna omfattade en långsiktig vision om att den biologiska mångfalden i EU och de ekosystemtjänster som denna erbjuder till ska skyddas, värderas och på lämpligt sätt återställs till 2050. I slutsatserna enades man också om att stoppa förlusten av biologisk mångfald och förstörelsen av ekosystemtjänster i EU och om att i görligaste mån återställa dem, som EU:s bidrag till att förhindra global förlust av biologisk mångfald påskyndas. Vidare uppmanades kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna, efter den tionde partskonferensen i konventionen för biologisk mångfald (CBD) i , med hänsyn till dess resultat, lägga fram en EU-strategi för biologisk mångfald för tiden . Mot bakgrund av detta lade kommissionen fram ett meddelande om en strategi för biologisk mångfald i EU till 2020. Strategins övergripande mål är att stoppa förlusten av biologisk mångfald och förstörelsen av ekosystemtjänster i EU , i möjligaste mån återställa dem och förstärka EU:s bidrag för att motverka förlusten av biologisk mångfald på global nivå. Strategin innehåller sex mål: 1) Ett fullständigt genomförande av EU:s naturvårdsdirektiv om att skydda den biologiska mångfalden; 2) Bättre skydd för ekosystem och ökad användning av grön infrastruktur; 3)Främja biologisk mångfald genom ett säkerställande av hållbart jordbruk och skogsbruk; 4)Bättre förvaltning av fiskbestånd; 5)Strängare kontroller av så kallade invasiva främmande arter; 6) Ett ökat EU-bidrag i arbetet med att avvärja den globala förlusten av biologisk mångfald. antog rådsslutsatser om för biologisk mångfald till 2020, inklusive dess mål, där det i slutsatserna hänvisades till att fortsatta diskussioner om åtgärder var nödvändiga. Mot bakgrund av detta initierade det polska ordförandeskapet arbetet med att ta fram rådsslutsatser om ett ramverk för implementering av för biologisk mångfald till 2020 för antagande vid rådsmötet . Inför rådsmötet finns några utestående frågor som framförallt kopplar till jordbrukspolitiken. Rättslig grund och beslutsförfarande Rådsslutsatser antas med enhällighet. Svensk ståndpunkt Regeringen har ända sedan ordförandeskapet 2009 lyft fram frågan om att komma till rätta med problemen med förlusterna av biologisk mångfald, och varit pådrivande i arbetet både inom EU och inför i . Regeringen välkomnar rådsslutsatserna och stödjer ordförandeskapets ambition att de ska vara tydliga och konkreta. I förhandlingarna har fört fram en positiv inställning till huvuddragen i kommissionens meddelande. Regeringen är i huvudsak positiv till de utkast till rådsslutsatser som presenterats och anser att EU-strategin för biologisk mångfald till 2020 kommer att vara ett viktigt verktyg för att nå 2020-målen. Regeringen har också stött skrivningar om vikten av att integrera biologisk mångfald i sektorspolitiken. Regeringen verkar för ett effektivt och samstämmigt genomförande av strategin. Vissa av de synpunkter har lagt fram i diskussionerna har beaktats, exempelvis betydelsen av insatser i vardagslandskapet mellan Natura 2000-områdena för att göra det ekologiska nätverket mer fullständigt, att skogbruksplaner är viktiga verktyg men att dessa ska hanteras av medlemsstater och att det inte är EU-kompetens att styra dessa samt att lyfta fram ekosystemansatsen i fiskefrågorna. Vidare anser regeringen att det är viktigt att förbättra effektiviteten i finansieringen av nödvändiga åtgärder för biologisk mångfald exempelvis genom att främja utveckling och användning av innovativa finansieringsmekanismer. Regeringen delar kommissionens bedömning i det första målet att bl.a. en gynnsam bevarandestatus måste uppnås för alla livsmiljöer och arter av europeisk betydelse. Regeringens ståndpunkt är också att bevarande och förbättring av ekosystem och ekosystemtjänster är viktigt och kommer att bidra till EU:s mål för hållbar tillväxt och till en mildring av effekterna av och anpassning till klimatförändringarna. Det kommer också att säkerställa bättre sammanbindning (konnektivitet) mellan ekosystem inom och mellan Natura 2000-områden och på landsbygden som helhet. Regeringen förordar att insatser som rör ersättning för kollektiva nyttigheter ska vara kostnadseffektiva och skapa en gynnsam utveckling för den biologiska mångfalden. Regeringen anser att om åtgärder ska finansieras på EU-nivå bör detta ske genom målstyrda åtgärder via landsbygdspolitiken. Regeringen anser vidare att det är angeläget med en stor miljönytta inom CAP, vilket i första hand bör ske inom ramen för pelare II. anser därför att skrivningarna bör hållas så övergripande som möjligt och undvika referenser till första pelaren. Att vidare utveckla vägar mot ett hållbart fiske, vilket tas upp under det fjärde målet, anser regeringen vara viktigt. Det är regeringens uppfattning att utvecklingen av ett hållbart fiske måste ske . Regeringen anser också att fiskeripolitiken måste omfatta ett hållbart fiske för de områden i tredje land där EU har fiskeriavtal och att EU bör ta ansvar för att ett hållbart fiske efterlevs. När det gäller det femte målet som handlar om att bekämpa invasiva främmande arter, stödjer regeringen att åtgärder vidtas på EU-nivå eftersom problemen ofta inte går att isolera till enskilda länder. Regeringen kan stödja att en särskild EU-rättsakt införs men kommer troligen att ha detaljerade synpunkter på dess utformning. Det är angeläget att etablera en EU-strategi för invasiva främmande arter möjligt. Regeringen anser därför att bör utarbeta förslag till både lagstiftning och prioriterade frivilliga åtgärder. Regeringen anser att EU måste fortsätta öka sina insatser för att motverka förlusten av biologisk mångfald på global nivå. EU bör öka insatserna för att ändra konsumtionsmönster och bör gå före andra länder i arbetet med att utveckla resurseffektivitet. Regeringen anser att ska göra en nationell bedömning av behovet av att reglera tillträde till de genetiska resurser som finns inom landets gränser. EU ska inte reglera tillträde till genetiska resurser. Regeringen ser gärna att upprättande och användande av effektiva och heltäckande skogsbruksplaner uppmuntras, men anser att det är upp till varje enskild medlemsstat att besluta om detta ska ske. Regeringen anser att EU-medel ska användas för gränsöverskridande kollektiva nyttigheter där det finns ett mervärde i att agera på EU-nivå. inställning har ingen formell roll vid antagandet av rådsslutsatser. Förslaget Förslaget till rådsslutsatser är uppdelade i övergripande frågor samt rubriker som refererar till målen i EU-strategin för biologisk mångfald som antogs under junirådet. I förslaget erinras om att antog en vision och övergripande mål för biologisk mångfald efter 2010 och underströk det brådskande behovet av att vända den fortsatt negativa utvecklingen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Vidare hänvisas till rådets slutsatser om EU: s strategi för biologisk mångfald till 2020, i vilka rådet godkände strategin och ansåg att den, tillsammans med sina mål är ett viktigt instrument för att EU att nå sitt övergripande 2020-mål. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas i förslaget att integrera mål om biologisk mångfald i sektorspolitiken. Förslaget understryker att åtgärder för att skydda, värdera och återställa biologisk mångfald och ekosystemtjänster, är avgörande för att uppnå resurseffektivitet och hållbar tillväxt. Vidare betonas att dessa slutsatser inte föregriper resultatet av förhandlingarna om den fleråriga budgetramen, den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken mm. utgör dock slutsatserna ett sätt att uppmärksamma mål för biologisk mångfald som är kopplade till dessa politikområden. Vikten av att den fleråriga budgetramen stödjer måluppfyllelse av strategins mål betonas. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att säkerställa finansiering av Natura 2000 samt bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald inom den fleråriga budgetramen 2014 2020. Det understryks också att om strategins mål uppnås, bidrar detta till att nå åtaganden som antogs vid i . Medlemsstaterna uppmuntras att slutföra Natura 2000 genom att bl a utveckla och genomföra förvaltningsplaner. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas dessutom att ta fram instrument och riktlinjer, i linje med målen och bestämmelserna i habitatdirektivet och fågeldirektivet för att mildra eventuella negativa effekter av vilda arter. De uppmanas också att integrera bevarandebehov vad gäller såväl arter som naturtyper inom och utanför Natura 2000-områden i viktiga politikområden och finansiella instrument. Behovet av att bevara och återställa ekosystemen och deras tjänster betonas liksom vikten av att värdera biologisk mångfald och ekosystemtjänster vilket kan bidra till att de integreras i beslutsfattande och räkenskaper. Kommissionen uppmanas att i utvecklingen av en strategi för grön infrastruktur bl a överväga finansieringsmöjligheter, betydelsen av samband mellan skyddade områden och grundläggande krav för leverans av nödvändiga ekosystemtjänster samt betydelsen av anpassning till klimatförändringarna. Betydelsen av att säkerställa stöd på EU eller medlemsstatsnivå för bevarande och restaurering av ekosystem och deras tjänster betonas och behovet av en gemensam strategi för genomförandet i EU av "ingen nettoförlust-principen tas upp. Vikten av jordbrukssektorns bidrag för att nå strategins mål tas upp. I de fall miljömålen inom den gemensamma jordbrukspolitiken stärks är det bl a viktigt att beakta bevarande av permanenta gräsmarker, ekologiska fokusområden, ersättningar till jord- och skogsbrukare, liksom att bidra till att skydda och återställa den biologiska mångfalden även utanför Natura 2000-områden som bidrar till att binda ihop det ekologiska nätverket. Bevarande av genetisk mångfald som berörs av mat, jord- och skogsbruk uppmuntras. Vidare uppmanas medlemsstaterna att uppmuntra genomförandet av skogsbruksplaner och liknande och det pågående arbetet med EU: s framtida skogsstrategi välkomnas. De pågående ansträngningarna för att bevara utsatta fiskbestånd och akvatiska genetiska resurser i inlandsvatten och hav stöds och kommissionens förslag från om reformering fiskeripolitiken välkomnas. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att förstärka insatserna för insamling av vetenskapliga data om fiskbestånden, för att ge starkare vetenskaplig rådgivning; Medlemsstaterna uppmanas att försäkra sig om att vidta åtgärder för att nå en god miljöstatus för den miljön i linje med ramdirektivet för den strategin samt kraven för att uppnå gynnsam bevarandestatus för arter och naturtyper i naturvårdsdirektiven. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att vidta åtgärder för att lösa problemen med invasiva främmande arter (IAS) Behovet av en EU-strategi för IAS påtalas inklusive förslag till rättsakt , som bör ta upp bl. a. kontroll och utrotning. Medlemsstaterna uppmuntras att ratificera ballastkonvention. Nödvändigheten av att kommissionen och medlemsstaterna utvecklar initiativ för att minska den negativa påverkan på naturresurser på grund av EU: s konsumtions- och produktionsmönster påtalas liksom att den biologiska mångfalden återspeglas i EU:s handelsavtal och utvecklingssamarbeten. Kommissionen uppmanas att identifiera subventioner som skadar den biologiska mångfalden i både EU och i medlemsstaterna och att utarbeta en färdplan för att eliminera dessa. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att fullgöra de åtaganden som gjordes vid CBD COP 10 i som en del av strategin för Resursmobilisering. Kommissionen uppmanas att lägga fram ett förslag till ratificering av Nagoyaprotokollet om tillträde till genetiska resurser och en rättvis fördelning av deras vinster. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Förslaget i sig innebär inga konsekvenser för svenskt regelverk. Svenska regler om biologisk mångfald finns framförallt i med tillhörande förordningar. Flera av de framtida åtgärder som nämns i strategin kan dock komma att innebära behov av förändringar av det svenska regelverket, exempelvis direktiv om invasiva främmande arter. Hur och i vilken omfattning vårt svenska regelverk kan komma att påverkas av dessa framtida förslag är svårt att bedöma innan förslagen har konkretiserats ytterligare. Troligen blir det frågan om ändringar av mindre omfattning. Ekonomiska konsekvenser Förslaget kan få budgetära konsekvenser både för EU:s budget, för statsbudgeten och för berörda näringar. Storleken kan variera mellan marginell och betydande beroende på typ av åtgärd och får sin slutliga utformning beroende på utfallet av de fortsatta förhandlingarna och åtgärdernas slutliga utformning. Många av åtgärderna medför dock enbart administrativa utgifter som kan hanteras inom myndigheternas nuvarande ramar. Om förlusten av biologisk mångfald hejdas och skadade funktioner restaureras kan detta innebära att välfärdsförluster av storleksordningen av den globala BNP, som beräknats inom TEEB, till 2050 inte blir verklighet.