rfr · GZ0WRFR1 · 2011-09-16 00:00:00 — dier och uppföljning, i syfte att öka kunskapen och verifiera effekter av Utskottet noterade att åtgärderna finns be- skrivna i den nationella förvaltningsplanen för ål och att kostnader för för- bättring av vandringsmöjligheter och utsättningar förutsätts bli finansierade framför allt via kraftindustrin och den europeiska fiskerifonden.91 har i uppföljningen redovisat att man beviljades från anslag 1:12 Havsmiljö, utgiftsområde 20, för genomförande av den nationella planen för återhämtning av beståndet av Åtgärderna inom förvaltningsplanen avser kunskapsuppbygg- nad och överenskommelser med kraftverksindustrin och hanteras inom ra- men för den nationella förvaltningsplanen. förslag på åtgärder för att reducera åldödligheten i I en frivillig avsiktsförklaring deklarerade sex medverkande kraft- bolag att man tillsammans med inom en femårs- period har som mål att öka den nuvarande totala överlevnaden till minst av den potentiella blankålsproduktionen i de delar av svenska vatten- drag där utvandrande ålar behöver passera minst ett kraftverk. finansieras av kraftbolagen själva, men planering, prioritering och utvärde- ring av dessa åtgärder är en nationell angelägenhet som i hu- vudsak svarar för. Ett tiotal vattendrag är utsedda som prioriterade för dessa 2008/09:MJU29. 2010/11:MJU5. INSTRUMENT FÖR ATT BEVARA OCH ÅTERSKAPA MÅNGFALD I fyra av dessa vattendrag har vattenkraftsbolagen påbörjat åtgärder främst genom fångst och nedtransport av fångad blankål.92 tillkännagav att regeringen bör utreda förutsättningarna för att ändra regelverket så att regleringsföretagen kan åläggas att anlägga laxtrappor eller andra fiskvägar i alla reglerade vattendrag.93 gav regeringen i tilläggsuppdrag att bl.a. utreda behovet av ändrade bestämmelser med beaktande av det som tillkännagivit om fiskvägar. avlämnade sitt delbetänkande.94 Ut- redningen ansåg att frågan om fiskvägar borde lösas genom att verksamhetsutövarna åläggs att ta fram och redovisa relevanta uppgifter så att myndigheterna ska kunna bedöma behovet av fiskvägar, effekter av sådana på t.ex. kraftproduktionen och övriga effekter samt hur frågan bäst löses i varje enskilt vattendrag. Myndigheterna kan därefter ta ställning till vilka fall som ska drivas som omprövningsärenden. Utredningen föreslog att de som kommer att vara skyldiga att lämna miljörapport för vattenverksamhet borde åläggas att redovisa uppgifter om fiskvägar till tillsynsmyndigheten. Dessutom borde länsstyrelserna när redovisningarna kommit in få i uppdrag att lägga förslag till prioriteringar av vilka vattendrag som bör förses med fiskvägar och i vilken ordning omprövningsmålen bör drivas. Slutligen ansåg utredningen att Kammarkollegiet borde få det nationella ansvaret att prioritera vilka fiskvägar som ska åtgärdas och i vilken ordning. Utredningens förslag är föremål för beredning inom . civilutskott behandlade motioner kring vattenrätt. Liksom motionärerna ansåg utskottet att det är angeläget att så långt det är möjligt ta till vara och restaurera de potentiella reproduktionsområden som finns i vattendragen och att låta vandringsfisken ta dessa i anspråk genom att undanröja förekommande vandringshinder bl.a. för laxfiskar och ål. På så sätt upprätthålls en naturlig livscykel och en naturlig selektion som medför starkare och mer motståndskraftiga bestånd. konstaterade att tillkännagivande 2006 innebar att regeringen skulle utreda förutsättningarna att ändra regelverket så att regleringsföretagen kan åläggas att använda laxtrappor eller andra fiskvägar i alla reglerade vattendrag. konstaterade att det har gått tillkännagivande utan att regeringen har återkommit till i sakfrågan och att denna tidsutdräkt inte är försvarlig. Utskottet ansåg därför att regeringen omgående bör återkomma till och redovisa vilka åtgärder som vidtagits, samt vilka åtgärder som regeringen planerar att vidta, med anledning av tillkännagivandet . tidigare tillkännagivande var främst inriktat på hoten mot laxens vandringsvägar. konstaterade att motsvarande problem 92Fiskeriverket, e-brev . 2005/06:BoU11, rskr. 2005/06:237. INSTRUMENT FÖR ATT BEVARA OCH ÅTERSKAPA MÅNGFALD gör sig gällande även för ålbeståndet. Enligt utskottets mening borde reger- ingens överväganden och redovisning till därför vara mer gene- rellt inriktade på vandringsfisk. beslutade därefter ge regeringen till känna vad utskottet anfört.95 Frågan bereds i . 6.1.2 Restaurering av vattendrag Insatser för restaurering av vattendrag Fysiska förändringar har påverkat flera vattenmiljöer så att behov av restaurering finns. Mycket av restaureringsarbetet har varit inriktat på dels vattenkvaliteten, dels fiskevårdsåtgärder med inriktning på rena vatten med hög biologisk mångfald, fiskproduktion och goda förutsättningar för det rörliga friluftslivet. Restaureringsarbete kan gälla både åtgärder direkt i vattnet och åtgärder i det omgivande landskapet.96 När det gäller vandringshinder i form av t.ex. vattenkraftverk försöker man vanligen lösa de problem som vandringshindren orsakar genom att anlägga fiskvägar vid hindren för att göra det möjligt för bl.a. fisk att åter passera.97 , () och tog 2007 fram en nationell strategi för restaurering av skyddsvärda vattendrag. Dessa myndigheter har tillsammans med länsstyrelserna identifierat skyddsvärda vattendrag eller sådana vattendrag som har potential att bli skyddsvärda. Antalet nationellt värdefulla, nationellt särskilt värdefulla och potentiellt skyddsvärda vattendrag med behov av restaurering uppskattas till ca 680. I strategin ingår restaurering i form av dels fysiska åtgärder i vattendrag och strandzon (t.ex. borttagande av vandringshinder), dels biologiska åtgärder i vattendrag och strandzon (t.ex. återställning av funktionell skyddszon, etablering av död ved, återintroduktion av arter). Länsstyrelserna har bedömt att framför allt borttagande av vandringshinder, byggande av fiskvägar, utrivning av dammar, återskapande av naturlig strand- och bottenstruktur i uträtade och rensade vattendrag samt åtgärder i kantzonen är aktuella i de områden som utpekats som värdefulla eller särskilt värdefulla. Länsstyrelserna bedömer också att det finns ett stort behov av att ompröva vattendomar. I strategin ingår inte restaurering av kemisk vattenkvalitet, restaurering av byggnader och anläggningar eller löpande skötsel av t.ex. strandängar. Miljöer som illustrerar det historiska nyttjandet av vattendragen ska dock i möjligaste mån bevaras och tydliggöras. Det är enligt viktigt att behålla eller skapa förutsättningar för fortsatt bruk av miljöerna och se över möjligheter till alternativa användningsområden för bebyggelse 2010/11:CU17. 96 Med restaurering menas att man återför ett stört system till det naturliga tillståndet före störning, även om detta ofta inte är möjligt. Restaurering handlar ofta om att återskapa naturliga strukturer och processer. Förhoppningen är att om livsmiljöer (strukturer) och processer återskapas så kan arterna återkolonisera och den biologiska mångfalden upprättas. 97 Se bl.a. , 2009. INSTRUMENT FÖR ATT BEVARA OCH ÅTERSKAPA MÅNGFALD som inte fyller någon funktion. har i uppföljningen betonat att det i strategin bara handlar om de 700 mest skyddsvärda vattendragen och inte om det totala behovet som uppskattas till ca 7 000 vattendrag. tog och fram en manual för arbetet med restaurering av vattendrag. har redovisat även andra insatser för vattendragen. Verket arbetade tillsammans med andra myndigheter för att förbättra samordningen av de medel som kan användas för restaurering och arrangerade tillsammans med två fältkurser 2008 och ett tredagars seminarium 2009 baserat på den nationella strategin och manualen. fortsatte att utveckla databasen i vatten för att bättre följa hur medel för restaurering har använts. Det är en gemensam databas över statligt finansierade restaureringsåtgärder i vatten som har utvecklats av i i samarbete med och i samråd med RAÄ. , och påbörjade en förstudie för att utveckla databasen vatten för att bättre kunna prioritera områden för skydd och restaurering. Arbetet är enligt uppgift inte slutfört. har kunnat köpa ut vattenkraft för utrivning i blivande naturreservat med medel från anslaget för biologisk mångfald. Genomförande och finansiering av restaureringsinsatser Det finns olika statliga medel som kan användas för insatser för att återställa den biologiska mångfalden i vattendrag där den har skadats på grund av vattenkraft. Det har handlat om bl.a. naturvårdsmedel och havsmiljöanslaget som disponeras av och fiskevårdsmedel som disponeras av . Det kan också handla om medel från Europeiska fiskerifonden, anslag för vattenförvaltningen eller kalkningsanslaget som delvis används till reglerade vattendrag. Flera restaureringsinsatser har genomförts genom en kombination av statliga medel, kommunala bidrag, landstingsfonder och delvis privata medel och arbetsinsatser. har redovisat att en rad olika åtgärdsprogram har tagits fram regionalt för restaurering av vattendrag för att nå miljökvalitetsmålen. Kampanjer, kartläggningar och handböcker har tagits fram för att driva arbetet. har konstaterat att det inte finns någon samlad kostnadsbild för insatserna mot fysiska störningar i sjöar och vattendrag. Sammanlagt har utredningen uppskattat utbetalda medel för restaurering till . Inom utgiftsområde 20 har främst två anslag kunnat användas för att finansiera insatser för att restaurera vattendrag: Anslag 1:3 Åtgärder för biologisk mångfald98 har fått användas för insatser för bevarande och restaurering av biologisk mångfald samt be- 98 omfördelas medlen till fyra nya anslag: 1:3 Åtgärder för värdefull natur, 1:16 Skydd av värdefull natur, 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö samt 1:17 Havs- och vattenmiljömyndigheten. INSTRUMENT FÖR ATT BEVARA OCH ÅTERSKAPA MÅNGFALD varande, skydd, skötsel och restaurering av värdefulla naturmiljöer för biologisk mångfald och friluftsliv. Anslag 1:12 Havsmiljö99 har fått användas för insatser för att förbättra, bevara och skydda havsmiljön i och . gjorde en satsning på limnisk naturvård med medel från anslaget för biologisk mångfald. Enligt är det inte längre möjligt att söka medel från anslaget för biologisk mångfald till restaurering av vattendrag. Medel till restaurering kan fortfarande sökas från havsmiljöanslaget. I tabellen nedan redovisas hur stort ekonomiskt bidrag från som har gått till restaurering av vattendrag, samt hur stor del av detta som berör vattenkraften . Tabell 1 Utbetalade ekonomiska bidrag till restaurering av vattendrag från (tkr) Restaurering av vattendrag, ej varav medel från havsmiljöanslaget varav medel från anslaget för Restaurering med anknytning till varav medel från havsmiljöanslaget varav medel från anslaget för Källa: , e-brev och . LOVA- och LONA-bidrag ingår inte i redovisningen. Som framgår av tabellen utbetaldes betydligt mindre medel till restaurering av vattendrag än 2009. Minskningen gällde medel från anslaget för biologisk mångfald (från totalt till ). En femprocentig minskning av medlen från anslaget för biologisk mångfald gjordes eftersom beslutade om att återta en mindre del av de bidrag som länsstyrelserna tidigare hade fått för att bl.a. restaurera vattendrag 2009. De återtagna beloppen användes till att ersätta markägare för skydd av skog.100 prioriterade i stället arbetet med områdesskydd av skyddsvärda skogar, framför allt genom ersättning till markägare. Prioriteringen gjordes med utgångspunkt från två av regeringens propositioner.101 Av Naturvårds- 99Från och med 2011 byter anslaget namn till Åtgärder för havs- och vattenmiljö. överförs medel till anslaget från anslagen 1:3 Åtgärder för värdefull natur (utg.omr. 20) och 1:17 Fiskevård (utg.omr. 100Naturvårdsverket, 2009e. 2009/10:1 och 2008/09:214. INSTRUMENT FÖR ATT BEVARA OCH ÅTERSKAPA MÅNGFALD verkets information till länsstyrelserna om 2010 års bidrag genom anslaget för biologisk mångfald framgår bl.a. att för särskilda insatser samt restaurering av vattendrag lämnas endast bidrag för synnerligen angelägna åtgärder som måste genomföras under 2010.102 Enligt uppgift från minskar de samlade ekonomiska bidragen till restaurering av vattendrag ytterligare : : (varav avser vattenkraft) från havsmiljöanslaget (inga medel från anslaget för biologisk mångfald). : (varav inga medel avser vattenkraft) från havsmiljöanslaget (inga medel från anslaget för biologisk mångfald).103 har haft i uppdrag från regeringen att rapportera vad havsmiljöanslaget har använts till samt vilka effekter och resultat anslaget har fått. Enligt har havsmiljöanslaget finansierat ungefär 600 projekt inom ett brett spektrum av ämnesområden. av anslagsmedlen () har tilldelats ca 160 projekt inom området biologisk mångfald. Av dessa medel har gått till projekt med konkreta åtgärder som restaurering av vattendrag eller återställning av vandringsväg för fisk. Av redovisning framgår att restaurerande åtgärder för att säkra vandringsvägar för fisk har varit ett av de områden som har prioriterats. går uppdraget över till den nya Havs- och vattenmyndigheten. Med uppgiften följer även ansvar för uppföljning, utvärdering och fortsatt utveckling av havsmiljöanslaget. Vidare kan nämnas att kostnaderna för att åtgärda fysiska störningar för att uppfylla målen enligt vattenförvaltningen, ålförordningen och miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag har utretts av Naturvårdsverket.104 uppskattar kostnaden till för att nå de olika målen, vilket motsvarar under . har framfört att åtgärdskostnaden för restaureringsinsatser är svåra att uppskatta. För att restaurera ca 1 000 sjöar i enligt vattenförvaltningens behov bedöms att kostnaden kommer att uppgå till ca för de kommande 10 åren, dvs. Flera aktörer menar att behovet av åtgärder för att förbättra vattenmiljön är av en sådan omfattning att kostnaderna bedöms bli höga.105 102Naturvårdsverket, 2009f. 103Naturvårdsverket, e-brev . 104Naturvårdsverket, 2009a. 2011/12:RFR1 INSTRUMENT FÖR ATT BEVARA OCH ÅTERSKAPA MÅNGFALD 6.1.3 Fiskevård i vattendrag Fiskevårdsarbetet inriktar sig på olika åtgärder i såväl sjöar och vattendrag som kustområden. arbetar för en förbättrad fiskevård och uppger att insatser för bevarande av hotade arter och stammar, biotopåtgärder, bildande av fiskevårdsområden och fisketillsyn ska prioriteras. verksamhet har bl.a. varit inriktad på restaurering av fiskens naturliga livsmiljö. Främst handlar det om att återställa vandringsvägar. Statsbidrag får i mån av tillgång på medel lämnas till åtgärder som främjar fiskevården, främst i vatten där allmänheten har rätt att fiska. Bidrag får lämnas till kostnader för bl.a. insatser för att bevara hotade fiskarter och -stammar, biotopvård och annat främjande av den biologiska mångfalden. Bidrag lämnas med högst av den godkända kostnaden för åtgärden. Frågor om bidrag prövas av eller, efter bemyndigande av verket, av länsstyrelsen.106 gjordes särskilda satsningar bl.a. för att möjliggöra fiskvandring förbi vattenkraftverk och andra hinder i vattendragen.107 Av årsredovisning framgår att det i svenska älvar sätts ut ca 2 miljoner laxsmolt och ca 0,5 miljoner öringsmolt. De flesta utsättningar sker enligt vattendomar och ska kompensera för det bortfall av naturlig produktion som vattenkraftexploateringen orsakat. sattes det dessutom ut totalt 1,94 miljoner ålyngel, varav merparten sattes ut i sötvatten. Genomförande och finansiering av fiskevårdsinsatser Allmän fiskevård finansieras delvis av anslag men också av vattenavgiftsmedel i enlighet med vattendomar. har uppgett att utöver fiskevårdsanslag och vattenavgiftsmedel förfogar över strukturstöd för utvecklande av akvatiska resurser i en sammanlagd storleksordning om ca . har tagit fram följande information om de resurser och åtgärder som vidtagits för att främja fiskvägar . Användningen av medel från Europeiska fiskerifonden (EFF) för bl.a. fiskvägar är reglerad i olika förordningar.108 har pekat på att enligt kommissionen får EFF inte stödja åtgärder som redan är lagstadgade, t.ex. för att genomföra åtgärder som föreskrivs i vattendom. 106 Förordningen (1998:1343) om stöd till fiskevården. 107 , beslut . 108 Användning av EFF-medel regleras av bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 1198/2006 av om Europeiska fiskerifonden och kommissionens förordning (EG) nr 498/2007 av om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1198/2006 om Europeiska fiskerifonden. Nationella regler finns i 4 kap. förordningen (1994:1716) där det anges vilken typ av projekt medel får beviljas till och att det är länsstyrelserna som prövar frågor om vissa stöd, exempelvis stödområdet akvatiska resurser. INSTRUMENT FÖR ATT BEVARA OCH ÅTERSKAPA MÅNGFALD 20072013 avsätts sammanlagt inom stödområdet Åt- gärder avsedda för att skydda och utveckla den akvatiska faunan och för insatser i vattendrag och sjöar. Stödet omfattar miljöåterställning för att främja fiskvägar, bl.a. kraftverksutrivningar, fria vattenvägar och förbättrad framkomlighet för vandringsfisk. I projekten ingår även planering och uppföljning av genomförda insatser. Av tabellen nedan framgår beviljade belopp under olika år och hur stor andel av medlen som har gått till projekt med vattenkraftsanknytning. En del projekt innefattar åtgärder utifrån kommunala fiskevårdsplaner, vilket enligt medför att flera olika åtgärder finansierats. Exempel på projekt som finansierats med EFF-medel är återställning av vandringsvägar vid kraftverk i och Stornorrfors i samt utrivning av en damm i Hökesån. Projekt som berör andra fiskevårdsåtgärder än främjande av fiskvägar ingår inte i tabellen nedan. Tabell 2 Medel från Fonden för fiskets utveckling (20002006) och Eu- ropeiska fiskerifonden (20072013) för åtgärder för att skydda och utveckla den akvatiska faunan och i vattendrag och sjöar Varav medel som har belopp (kr) knytning (kr) Andel projekt med vattenkraftsanknytning av projekt i sjöar och vattendrag (%) Källa: , e-brev . Anmärkning: Ytterligare medel är fördelade till några länsstyrelser som ännu inte fattat beslut . har beslutat om anslag 1:17 Fiskevård (utg.omr. 23) som uppgick till . Anslaget uppgick åren 20012003 till ca . Därefter har anslaget varierat . I samband med att upphör används därefter anslag 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö inom utgiftsområde 20.109 109 Fiskevårdande åtgärder i reglerade sjöar finansieras i första hand med fiskeavgiftsmedel och villkorsmedel (, 2011). INSTRUMENT FÖR ATT BEVARA OCH ÅTERSKAPA MÅNGFALD Anslaget används för bl.a. bildande av fiskevårdsområden, fisketillsyn, främjande av den biologiska mångfalden, biotopvård, insatser för bevarande av hotade arter, utsättning av fisk samt fiskevård främst i allmänna och en- skilda vatten med fritt handredskapsfiske.110 Användningen av anslaget regleras genom förordning. Regeringen har fr.o.m. utöver de anvisningar som framgår av förordningen särskilt angett att anslaget ska främja det svenska miljömålsarbetet. Av regleringsbrevet framgår att ansla- get ska fördelas efter samråd med länsstyrelserna. har redovisat att anslaget används till dels generella åtgär- der för att främja vandringsfisk, dels specifika åtgärder för att främja fisk- I de generella åtgärderna för att främja vandringsfisk ingår främst restaurering av biotoper, utsättning av vandringsfisk som t.ex. ål samt kun- skapsuppbyggnad och kunskapsöverföring. inriktade mot vattenområden som påverkats genom vattenkraftsutbyggnad, flottledsrensning eller annan påverkan på vandringsfiskens vandringsvägar eller lek- och uppväxtbiotoper. I kostnaderna ingår även t.ex. planering, utredningar, miljökonsekvensbeskrivningar och tillstånd. 20072011 bedömer att generella åtgärder för att främja vand- ringsfisk (exkluderat fiskvägar) har uppgått till 37,6 miljoner kronor.111 I åtgärderna för att främja fiskvandring ingår åtgärder som anläggande av fiskvägar, inlösen och utrivning av dammanläggningar och kraftverk, instal- lation av fiskräknare och andra åtgärder för att följa upp resultatet. derna ingår även t.ex. planering, utredningar, miljökonsekvensbeskrivningar Åtgärder för att främja fiskvandring bedöms för åren 2007 2011 uppgå till 22,3 miljoner kronor.112 Eftersom det i de enskilda restaure- ringsprojekten ofta integreras flera olika typer av åtgärder som restaurering av biotoper, åtgärder för att främja fiskvandring och insatser för att utvärde- ra åtgärdernas resultat är det enligt svårt att ge en klar bild av anslagets användning, varför denna redovisning är översiktlig. Tabell 3 Användning av fiskevårdsmedel för att främja vandringsfisk respektive fiskvandringsvägar Totalt anslag (kr) för att främja vand- fiskvägar (kr) fiskvägar) (kr) Källa: , e-brev . 2010/11:1 utg.omr. 111Användningen fördelas på restaurering av biotoper (24,), fiskutsättning (), (), övriga fiskevårdsinsatser () samt kunskapsuppbyggnad (4,). 112Användningen fördelas på fiskvägar (18,), övriga fiskevårdsinsatser (1,) och kunskapsuppbyggnad (2,). INSTRUMENT FÖR ATT BEVARA OCH ÅTERSKAPA MÅNGFALD Vid prövning i miljödomstolen av vattenverksamheter enligt kan domstolen föreskriva fiskeavgifter som kompensation för fiskeskada. Dessa s.k. särskilda fiskeavgifter kan användas för fiskevårdsåtgärder i det berörda vattenområdet eller i angränsande vattendrag om inte annat anges i domen.113 Enligt uppgift från finns totalt till förfogande, fonderat hos Kammarkollegiet,114 särskilda fiskeavgiftsmedel om ca för olika fiskevårdande åtgärder i ca 90 huvudavrinningsområden. eller fattar beslut om bidrag av medel. En aktuell fiskevårdsåtgärd är främjande av fiskvägar. Exempel på fiskvandringsåtgärder som fått bidrag är åtgärder vid kraftverken i Emsfors i och i , men även utbyte av felaktiga vägtrummor i t.ex. Selångersåns vattensystem har genomförts med stöd av fiskeavgiftsmedel. har fastställt en plan för användning av fiskeavgiftsmedel för perioden 20102013. Tabell 4 Beviljade fiskeavgiftsmedel för fiskvägar Beviljade medel för åtgärd fiskvägar (kr) Källa: , e-brev . Det kan iakttas en eftersläpning i redovisning av projekt då projekttiden kan omfatta och eller håller inne slututbetalning före slutredovisning av resultat och kostnader. Även för fiskeavgiftsmedel kan andra fiskevårdsåtgärder innehålla insatser för förbättrad fiskvandring som inte finns redovisade i denna sammanställning. Vattendomar med oförmånliga villkor för fisket, eller domar där sådana villkor saknas, kan omprövas (se avsnitt 6.2). roll är att bidra med nödvändigt biologiskt underlag för att främst Kammarkollegiet ska kunna ansöka om omprövning. Dessa omprövningar kan avse bl.a. fiskvägar, men även frågor om minimitappningar kan vara aktuella. har inga särskilda resurser för att utarbeta biologiska underlag inför omprövningar. Verket har dock efter regeringens medgivande använt avkastning av fonderade fiskavgiftsmedel för omprövningsverksam- 113Bestämmelser finns i lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet och förordningen (1998:928) om bygde- och fiskeavgifter. 114Detta är medel som endast förvaltas och fonderas av Kammarkollegiets kapitalförvaltning. Det är alltså inte medel som kollegiets miljörättsliga avdelning kan disponera inom ramen för arbetet enligt . INSTRUMENT FÖR ATT BEVARA OCH ÅTERSKAPA MÅNGFALD Exempel på aktuella omprövningsobjekt är Karlshammars kraftverk i , Hemsjökraftverken i och sjön reglering. gängliga resurser för omprövningsarbete omfattar enligt max- imalt mellan fem och tio objekt . Tabell 5 Användningen av fiskeavgiftsmedel för att utarbeta biologiska underlag inför omprövningar av vattendomar Medel biologiskt underlag för omprövningar (kr) 2011 (halvår) Källa: , e-brev . 6.1.4 Iakttagelser kring fiskvägar, restaurering och fiskevård Det saknas en helhetsbild av arbetet för biologisk mångfald i rinnande vatten Det saknas en helhetsbild av de olika insatser som staten vidtar för att bevara och återskapa biologisk mångfald i rinnande vatten där det har uppstått problem med anledning av vattenkraft och vilka resultat som dessa insatser har fått.