rir · GZB510 · 2011-03-03 09:00:00 — Det kan också konstateras att all i inte används och att det kan vara möjligt att öka odlingsintensiteten.172 Oavsett detta är möjligheten att öka den inhemska produktionen begränsad. Svenska förhållanden är exempelvis inte lämpliga för produktion av biodiesel från jordbruksråvaror.173 8.2.2 Hållbarhetskriterier gäller bara för biobränslen För att möjliggöra en ökad svensk konsumtion av biodrivmedel förväntas importen av biodrivmedel öka. Frågan om den svenska biodrivmedelskonsumtionens klimatnytta är på så sätt även förknippad med den internationella produktionen. Såsom beskrivits i kapitel 7 börjar EU ställa krav på att biodrivmedel ska uppfylla särskilda hållbarhetskriterier för att få stöd, till exempel skattebefrielse. Bland annat måste användningen innebära en viss procentuell minskning av utsläppen av växthusgaser i jämförelse med fossila drivmedel. 171SOU 2007:36, Bioenergi från jordbruket en växande resurs , s. 29. 172Börjesson, P. et. (2010), Livscykelanalys av svenska biodrivmedel. 173Se SOU 2007:36, s. 37. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? Hållbarhetskriterierna gäller inte bara inom EU utan även för importerade biodrivmedel.174 En viktig aspekt blir därför hur hållbarhetskriterierna implementeras i tredjeland. Ett problem med hållbarhetskriterierna är att de enbart gäller för biobränslen. Det finns därmed en risk att kriterierna leder till att utsläpp flyttar till oreglerade sektorer och länder om produktionen av biodrivmedel ökar. Andra jordbruksprodukter än biodrivmedel omfattas inte heller av något regelverk motsvarande hållbarhetskriterierna. För att på ett effektivt sätt minska de negativa effekter som hållbarhetskriterierna är tänkta att hantera är det viktigt att motsvarande uppmärksamhet även riktas mot andra former av jordbruksprodukter. 8.2.3 Olika uppfattningar om indirekta markanvändningseffekter Utöver att den direkta markanvändningen vid produktionen av biodrivmedel förväntas öka pågår forskning om effekter som indirekt påverkar markanvändningen. Ett exempel på en indirekt effekt på markanvändningen är om planteringen av majs på mark där man förut odlat sojabönor leder till ökad import av sojabönor. Effekten kan då bli ökad odling av soja i tropiska områden, exempelvis i . Ökad sojaodling har varit en viktig orsak till avskogning i . Detta skulle vara negativt för klimatet eftersom regnskogen utgör en betydande kolsänka, som binder koldioxid. Det råder inte någon oenighet om att indirekta markanvändningseffekter existerar, däremot hur stora de är. har några studier publicerats där författarna försöker uppskatta effekterna av indirekt förändrad markanvändning från biodrivmedelsproduktion.175 Enligt dessa studier skulle utsläppen från biodrivmedel öka kraftigt, ibland till den grad att utsläppen blir högre än för det fossila alternativet, om hänsyn tas till indirekta markanvändningseffekter.176 Studierna har dock varit föremål för en hel del Kritikerna menar bland annat att tillräcklig hänsyn inte tas till tillgången 174Se artikel 19, punkt 3 i och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG (förnybarhetsdirektivet) respektive artikel 7d, punkt 3 i och rådets direktiv /30/EG av den om ändring av direktiv /70/EG, vad gäller specifikationen för bensin, diesel och gasoljor och införande av ett system för hur växthusgasutsläpp ska övervakas och minskas, om ändring i av rådets direktiv /32/EG, vad gäller specifikationen för bränsle som används av fartyg på inre vattenvägar, och upphävande av direktiv /12/EG (bränslekvalitetsdirektivet). 175Searchinger, T. et. (2008), Use of U.S. Croplands for Biofuels Increases Greenhouse Gases Through Emissions from Land Use Change, och , S. (2010), Etanolens koldioxideffekter En översikt av forskningsläget. 176För att uppskatta storleken på den indirekta markanvändningseffekten används globala ekonomiska jämviktsmodeller. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? på outnyttjad odlingsmark, produktivitetsutvecklingen i jordbrukssektorn och positiva effekter som följd av att biprodukter kan ersätta annan odling av fodergrödor.177 Enligt en nyligen publicerad rapport från konstateras även att det inte finns tillräckliga data och empiriska underlag för att kunna dra några säkra slutsatser om indirekta markanvändningseffekter.178 8.2.4Frågan om markanvändning blir mer relevant om den internationella produktionen ökar Riskerna för ökade utsläpp till följd av indirekta och direkta effekter på markanvändning blir mer relevanta om användningen av biodrivmedel ökar. Riskerna kan enligt vissa studier minimeras genom en välavvägd expansionstakt och anpassade produktionsvolymer som begränsas utifrån aktuell och tillgänglig råvarubas.179 Vad som är en välavvägd expansionstakt kan diskuteras. Som exempel kan nämnas att det brittiska parlamentet har beslutat att slå av på takten i den gradvisa höjningen av den obligatoriska biodrivmedelskvot som infördes och att låta ökningen plana ut . Om den brittiska regeringen bedömer att riskerna med att expandera produktionen har hanterats på ett bra sätt är intentionen att öka kvoten för att uppnå 10-procentsmålet till 2020.180 Indirekta markanvändningseffekter till följd av produktion och användning av biodrivmedel ingår inte i EU:s hållbarhetskriterier. I enlighet med förnybarhetsdirektivet och bränslekvalitetsdirektivet lämnade kommissionen dock en rapport om indirekta markanvändningseffekter kopplade till användningen av biodrivmedel i december 2010.181 I rapporten konstaterar kommissionen att indirekta markanvändningseffekter kan bidra till att minska de utsläppsreduktioner som biodrivmedel ger upphov till, men att det finns osäkerheter om hur effekterna ska mätas. Kommissionen ska senast presentera en bedömning av om indirekta markanvändningseffekter bör införlivas i hållbarhetskriterierna.182 177Se till exempel , M. och Haq, Z. (2008), Letter to Science och , P. , L. och , G. (2010), Fel om etanolens klimatpåverkan, debattartikel i . 178Naturvårdsverket (2010b), Is it possible to avoid bad impacts by using good fuel ethanol? 179Se till exempel , P. et. (2010) Livscykelanalys av svenska biodrivmedel, s. 18, (2010b), Is it possible to avoid bad impacts by using good fuel ethanol?, s. 47 och (2004), Skattebefrielse för biodrivmedel leder den rätt?, s. 8. 180The (2008), indirect effects of biofuels production. Se även (2009), Explanatory Memorandum to the Renewable Transport Fuel Obligations (Amendment) Order 2009. 181Artikel 19, p 6 i förnybarhetsdirektivet respektive artikel 7d, p 6 i bränslekvalitetsdirektivet. 182Europeiska kommissionen (2010), Rapport från Kommissionen om indirekta förändringar av markanvändningen för biobränslen och biovätskor. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? 8.3.1Därför är forskningen viktig Motivet bakom skattebefrielsen har varit att ge förutsättningar för att mer miljövänliga biodrivmedel kan utvecklas.183 Stor tilltro finns till att forskningen ska leda till mer avancerade tekniker för att producera biodrivmedel, det vill säga att utveckla andra generationens biodrivmedel. Staten har gett medel till forskningen långt tillbaka i tiden, totalt cirka 3,9 miljarder . Se diagram 8.1 nedan. Därmed kan forskningsstöden betraktas vara ett centralt styrmedel för regeringen för att möjliggöra teknikutvecklingen och att mer avancerade biodrivmedel tas i bruk kommersiellt.184 Att teknikerna förbättras betonas också i olika sammanhang som en förutsättning för att biodrivmedel ska kunna vara ett hållbart alternativt drivmedel i transportsektorn.185 Såsom beskrivits ovan är det sannolikt att större arealer mark krävs än vad som används om användningen av biodrivmedel ökar . Om däremot nya tekniker bidrar till en effektivare framställning, eller att nya råvaror kan användas, kan arealanvändningen för produktionen bli lägre. 8.3.2 Forskningsinsatserna då och nu Statligt stöd till forskning om biodrivmedel har funnits . Parallellt med satsningarna på forskning har det även funnits stöd för har genomfört en kartläggning över stöden till forskningen fram till . ingår också i kartläggningen från och med 1998.186 har nämligen stöden till forskning och kommersialisering kommit att sammanblandas och har inte gått att särskilja. Kartläggningen visar att stöden för forskningen 1975 till 1989 beviljats inom ramen för olika energiforskningsprogram. Motiven till insatserna har varierat . Det var först som anslagen till forskningen kom att kopplas till alternativa drivmedel i syfte att minska växthusgaserna i atmosfären.187 var syftet att energiförsörjningen 1994/95:54, bet. 1994/95:SkU4, rskr. 1994/95:152. 184Se exempelvis beslut (prop. 1975:30, om energihushållning m.m., bil. 1, bet. 202) och beslut (prop. 1977/78:110, om energiforskning m.m. bet. NU 68, rskr. 341), beslut (prop. 1980/81:90, om riktlinjer för energipolitiken, bil. 1, bet. NU 60, rskr. 185Se exempelvis trafikutskottets forskningsöversikt 2007/08:RFR14, Förnybara drivmedels roll för att minska transportsektorns klimatpåverkan, s. 62. 186Underlaget baseras främst på regeringens forsknings- och energipropositioner. 1992/93:179 om åtgärder mot klimatpåverkan m.m. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? skulle tryggas genom att satsa på alternativa drivmedel som skulle kunna ersätta oljan och därmed minska oljeberoendet.188 uttryckte regeringen en vilja att forskningen helst skulle avse inhemsk produktion av biodrivmedel.189 Staten signalerade att forskningsstöden för biodrivmedel helst skulle avse forskning för att utveckla andra generationens biodrivmedel såsom cellulosabaserade biodrivmedel.190 riktade staten tydligt stöden mot andra generationen genom programmet Etanolproduktion från skogsråvara.191 har det på förhand gått att uttyda de statliga anslagen till forskningen. Detta eftersom regeringen genom delforskningsprogrammen, för exempelvis biodrivmedel, har utannonserat hur stora insatserna skulle bli . är det i stället som har gjort dessa bedömningar och prioriteringar inom ramen för det generella forskningsanslaget. går det därför inte på förhand att se med hur stora belopp prioriterar forskning och utveckling av biodrivmedel. Genom Energimyndighetens årsredovisning går det bakåt i tiden att få en uppgift om medlens omfattning avseende transportforskningen, men det går inte att uttyda hur mycket av dessa medel som har gått till forskning om biodrivmedel.192 Underlaget till kartläggning avseende kommer därför direkt från handläggare.193 Fördelarna med ett system där myndigheten bedömer hur prioriteringarna mellan olika delar inom energiforskningen bör göras är att systemet blir flexibelt. Då kan insatserna bättre anpassas till forskningens behov av finansiering . Däremot blir tilldelningen av forskningsmedel mindre transparent. Diagram 8.1 nedan visar de totala stöden på biodrivmedelsforskningen. 1975:30, prop. 1977/78:110, prop. 1980/81:90, prop. 1983/84:107, om forskning, prop. 1986/87:80, om forskning och prop. 1989/90:90, om forskning. 1975:30, prop. 1977/78:110, prop. 1980/81:90, prop. 1983/84:107, prop. 1986/87:80 och prop. 1989/90:90. 1986/87:80. 1996/97:84, En uthållig energiförsörjning. 2005/06:127, Forskning och ny teknik för framtidens energisystem, bilaga 4, bet. 2005/06:NU19, rskr. 2005/06:347. 193Statens energimyndighet, Excelfiler via e-post, . Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? Stöd till FoU för biodrivmedel 19752010, Källa: sammanställning. Beloppen avser forskningsstöd omräknat till fasta priser (2010) utifrån KPI. Stöd till kommersialisering ingår från 19982010. Kartläggningen visar att stöden totalt uppgått till sedan 1975.194 Insatserna har dock varierat stort . I genomsnitt har forskningsstöden uppgått till . Om stöden jämförs med de som skattebefrielsen kostar i uteblivna skatteintäkter, har stöden till forskningen varit blygsamma. Av diagrammet framgår att stöden uppgår till , vilket är nästan lika mycket som under . De senaste årens forskning har enligt inriktats mot att kommersialisera forskningsresultat av andra generationens biodrivmedel. Detta forskningsarbete är dyrare . har därför efterfrågat mer medel från regeringen, vilket regeringen har hörsammat. Detta förklarar de senaste årens ökning av forskningsstöd.195 Genom klimatmiljarden satsade regeringen exempelvis för på forskning om andra generationens biodrivmedel.196 I budgetpropositionen ökade regeringen anslagen med ytterligare under en treårsperiod.197 194Från 1998 och kommer underlaget till forskningsstöden från uppgifter från och inte, som , från regeringens propositioner. Detta för att det inte har gått att uttyda i dokument från regeringen hur stora insatserna har varit. 2007/08:1, UO 21, s. 74, bet. 2007/08:NU3, rskr. 2007/08:100. 2008/09:1, UO 21, Budgetpropositionen , s. 48, bet. 2008/09:NU2, rskr. 2008/09:139. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? De biodrivmedel som finns på marknaden produceras huvudsakligen med tekniker som har varit kända , trots forskningsstöd (om än till att börja med i begränsad omfattning). nu pågående stöd går till forskning och utveckling som syftar till att utveckla produktionstekniker som möjliggör en uthållig produktion av drivmedel som är kostnadseffektiva och kan fungera kommersiellt på marknaden i framtiden.198 Huruvida de pågående insatserna kommer att ge önskat resultat går att utvärdera först efter 20152016.199 Detta visar att det tar tid för forskningen och utvecklingen att ge resultat. I uppföljningar av skattebefrielsen för biodrivmedel har myndigheten tidigare konstaterat att skattebefrielsen gått till biodrivmedel som produceras med redan kända tekniker och med liten utvecklingspotential.200 menar därför att det finns anledning att vara försiktig i prognoser om när andra generationens biodrivmedel kan komma att finnas på marknaden. 8.4Möjligt att främja ytterligare utsläppsminskningar på nationell nivå EU:s förnybarhetsdirektiv innehåller hållbarhetskriterier för biodrivmedel och andra flytande biobränslen. Hållbarhetskriterierna innebär krav som biodrivmedel måste uppfylla för att en skattebefrielse ska vara tillåten och för att biodrivmedel ska få tillgodoräknas mot 10-procentsmålet.201 Till en början ställer EU krav på att utsläppen av växthusgaser ska vara lägre än motsvarande användning av fossila drivmedel. Biodrivmedel som produceras i befintliga anläggningar är undantagna från kravet på 35 procents utsläppsminskningar . Kravet på utsläppsminskningar kommer dock successivt att skärpas till för biodrivmedel som produceras i nya anläggningar som tas i drift 2017 eller senare.202 Ett kontrollsystem som ska garantera att bestämmelserna följs kommer att vara tillsynsmyndighet.203 198Statens energimyndighet, hemsida , Transportforskning1/Alternativa-drivmedel/. 199Statens energimyndighet, telefonsamtal, . 200Se avsnitt 3.5.1. 201Artikel 1721 i förnybarhetsdirektivet. Hållbarhetskriterierna har implementerats i svensk lagstiftning. 2009/10:164, bet. 2009/10:MJU26, rskr, 2009/10:299, lag (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen. 202Artikel 17 i förnybarhetsdirektivet. 2009/10:164, Hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen, s. 34. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? Det går inte att uttala sig om ifall kraven i hållbarhetskriterierna kommer att påverka utsläppen från användningen av biodrivmedel. till hur stora utsläppsminskningar biodrivmedel har medfört i , jämfört med fossila drivmedel, har dessa överstigit de miniminivåer som EU ställer. Av detta skäl kommer hållbarhetskriterierna sannolikt inte att påverka utsläppen från svensk produktion och konsumtion av biodrivmedel. Därmed kommer de troligen inte heller att bidra till att skattebefrielsen blir mer kostnadseffektiv.204 Mot bakgrund av att EU:s hållbarhetskriterier är lågt satta ur ett svenskt perspektiv finns anledning att analysera möjligheten att nationellt reglera kraven till en högre nivå. I samband med att fattade beslut om hållbarhetskriterierna konstaterade miljö- och jordbruksutskottet att förnybarhetsdirektivet inte är utformat som ett minimidirektiv med avseende på kriterierna.205 får medlemsstaterna inte undanta biodrivmedel som uppfyller hållbarhetskriterierna från vare sig stöd eller från att tillgodoräknas mot målen i direktivet.206 Däremot ger direktivet möjlighet att på olika sätt gynna biodrivmedel som innebär extra fördelar i förhållande till Till exempel ska sådana biodrivmedel räknas dubbelt gentemot förnybarhetsmålet.207 I ingressen (preamblarna) till direktivet framhålls också att medlemsstaterna har möjlighet att främja användningen av biodrivmedel som medför extra fördelar i sina stödsystem. Detta gäller särskilt om dessa biodrivmedel har högre produktionskostnader.208 Det bör därmed vara möjligt att på nationell nivå främja ytterligare utsläppsminskningar genom att ge extra stöd till biodrivmedel som är mer klimatvänliga, särskilt om produktionskostnaden för ett mer klimatvänligt biodrivmedel är högre än det mindre klimatvänliga alternativet. Ett problem med en sådan lösning är att den innebär mer administration eftersom stödet, skattebefrielsen i detta fall, då behöver differentieras utifrån hur stora utsläppsreduktioner olika biodrivmedel för med sig. 204Intervju, , . 2009/10:MJU26, Hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen m.m., s. 10. 206Se artikel 17.8 i förnybarhetsdirektivet där det anges att medlemsstaterna inte får, med avseende på syftena med hållbarhetskriterierna, av andra skäl som rör hållbarhet vägra att beakta biodrivmedel och flytande biobränslen som erhållits i enlighet med artiklarna om hållbarhetskriterierna. 207Artikel 21 i förnybarhetsdirektivet. 208Preambel 89 och preambel 95 i förnybarhetsdirektivet. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? 8.5Behövs en alternativ modell till skattebefrielsen? 8.5.1EU:s mål om 10 procents förnybar energi i transportsektorn 2020 är bindande Vid Europeiska rådets vårtoppmöte beslutades att målet om 10 procents förnybar energi i transportsektorn 2020 skulle göras bindande.209 I budgetpropositionen uttalade regeringen att ett bindande mål innebär en osäkerhet om det över huvud taget är möjligt att ha kvar skattebefrielsen för biodrivmedel.210 Energiskattedirektivet innehåller nämligen en bestämmelse om att medlemsstaterna inte får skattebefria biodrivmedel för att uppnå bindande mål.211 Enligt kommissionens rättstjänst är målet om 10 procents förnybar energi i transportsektorn bindande i energiskattedirektivets mening.212 Detta följer av att målet kommer att bli mycket svårt att nå utan biodrivmedel.213 Kommissionens bedömning innebär att medlemsstaterna måste sluta skattebefria biodrivmedel från den dag 10-procentsmålet ska vara uppfyllt, det vill säga 2020. Mycket tyder därför på att kommer att tvingas sluta skattebefria både låginblandade och höginblandade biodrivmedel . Det pågår dock diskussioner om en översyn av energiskattedirektivet som kan innebära ändrade förutsättningar.214 En förändring av direktivet skulle kunna innebära att medlemsländerna även efter 2020 har möjlighet att stödja biodrivmedel genom skattebefrielse. En sådan process kan dock ta och det är oklart vad den ger för resultat. Det kan även konstateras att satsning på höginblandad etanol ännu inte har sin motsvarighet i andra i EU-länder, även om det finns exempel på att det är på gång.215 8.5.2 Kvotplikt som ett alternativ till skattebefrielsen Skattebefrielsen för biodrivmedel är ett driftsstöd som syftar till att göra biodrivmedel konkurrenskraftiga gentemot fossila alternativ. Syftet med skattebefrielsen är att den ska ge konsumenterna incitament att använda biodrivmedel som ett alternativ till fossila bränslen. 209Se till exempel preambel 13 i förnybarhetsdirektivet. 2008/09:1, avsnitt 6.2.5.4 samt prop. 2007/08:1, avsnitt 5.6.13. 211Artikel 16.6, i rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (energiskattedirektivet). 212Commission of communities (2008), SEC(2008) 85, VOL. II, s. 158159. 213Däremot bedömer kommissionens rättstjänst att målet inte är bindande i relation till statsstödsreglerna. 214Statens energimyndighet (2009a), Kvotpliktssystem för biodrivmedel, s. 90. 215Se 2009/10:RFR7, Pumplagen Uppföljning av lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel. Se även kapitel 6 i denna rapport. Regeringen angav i budgetpropositionen att den generella skattebefrielsen bör gälla längst till och med utgången av 2013, då statsstödsgodkännandet för den nuvarande svenska skattestrategin löper ut. Regeringen menade att ett system med en så kallad kvotplikt i stället skulle kunna vara ett alternativ för att främja användningen av biodrivmedel och bidra till att nå målet om 10 procents förnybar energi i transportsektorn. Regeringen gav därför i uppdrag att analysera förutsättningar för och konsekvenser av ett kvotpliktssystem.216 En kvotplikt är ett rättsligt styrmedel som innebär att bensinbolagen förpliktigas att sälja en viss andel biodrivmedel. har utrett olika alternativa lösningar utifrån regeringens uppdrag.217 I sin rapport föreslår att leverantörerna ska förpliktigas att leverera en viss procent (en kvot) biodrivmedel. Kvotplikten ska gälla bensin och diesel och nivån ska sättas i relation till inblandningsnivåerna i bränslekvalitetsdirektivet. menar att förslag troligen inte kommer att genomföras, såsom det är utformat. Anledningen till detta är att bedömer att det är mycket svårt att använda skattebefrielse tillsammans med tvingande kvotplikt eftersom det då blir svårt att försvara att skattebefrielsen behövs i ett statsstödsperspektiv.218 har även i kontakt med EU-rättslig expertis fått liknande besked.219 En bindande kvotplikt gör det obligatoriskt för företag att leverera en viss andel biodrivmedel och en skattebefrielse påverkar då inte företagens Utifrån statsstödsreglerna kan en skattebefrielse därför inte betraktas som nödvändig eller proportionell. Ur ett EU-rättsligt perspektiv bör det dock vara möjligt att komplettera en kvotplikt i form av till exempel obligatorisk låginblandning med en skattebefrielse för höginblandning. I ett sådant fall bidrar ju inte användningen av höginblandade biodrivmedel till att uppnå någon kvotplikt. En sådan lösning innebär dock en rad administrativa utmaningar eftersom beskattningen kommer skilja sig åt mellan biodrivmedel som används för lågrespektive höginblandning. 2009/10:1, samt prop. 2008/09:162, s. 86. 217Statens energimyndighet (2009a), Kvotpliktssystem för biodrivmedel. 219Se utlåtande från , professor i europeisk integrationsrätt vid , . Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? 9 Slutsatser och rekommendationer Syftet med denna granskning har varit att undersöka i vilken utsträckning, och till vilka kostnader, som skattebefrielsen för biodrivmedel bidrar till att uppnå klimatmål. Skattebefrielsen är ett dyrt och trubbigt sätt att minska utsläppen av växthusgaser. Kostnaden för skattebefrielsen har också ökat kraftigt , som skattebefrielsen medför flera motverkande effekter. Regeringens beslut om skattebefrielse har varit kortsiktiga och oförutsägbara och inte gett förutsättningar för avsedd teknikutveckling. Regeringen har inte heller följt upp och kommenterat den totala omfattningen av skattebefrielsen eller dess effekter . Det faktum att skattebefrielsen ska uppnå flera syften bidrar till brist på transparens. 9.1Skattebefrielsen för biodrivmedel bidrar till att uppnå klimatmål men inte till rimliga kostnader Skattebefrielsen har framför allt bidragit till ökad låginblandning