rir · GZB53 · 2011-01-20 09:00:00 — 1.5.5Analys av den ekonomiska uppföljningen av Linnéstöd Linnéstödet är en form av riktat forskningsstöd med syfte att skapa starka miljöer inom grundläggande forskning som utlysts av . har gjort en analys av den ekonomiska uppföljningen av de Linnéstöd som beviljades 2008. Underlaget utgjordes av de ekonomiska redogörelser som samtliga 20 Linnémiljöer lämnade in till i samband med den första utvärderingen av Linnéstöd.5 Syftet var att undersöka om Linnéstöden genererat en stor volym oförbrukade bidrag initialt samt att uppskatta hur stor del av de totala oförbrukade forskningsbidragen som orsakas av Linnéstöd. 1.5.6Intervjuer med externa finansiärer För att förstå hur den externa finansieringen av högskolans forskning fungerar är det viktigt att få kunskap om vilka villkor finansiärerna ställer i samband med beviljande och utbetalning av forskningsbidrag samt hur de följer upp förbrukningen av medlen. Inom ramen för granskningen intervjuades företrädare för , , samt . Därutöver har ytterligare telefonintervjuer genomförts med sex finansiärer. I vissa fall inkom respondenterna med svar via e-post.6 Syftet med dessa intervjuer var att kartlägga om finansiärerna i ökande utsträckning betalar ut forskningsstöd i klumpsummor som sträcker sig . Några intervjuer berörde även uppföljningsrutiner. 1.5.7Intervjuer med företrädare för och har genomfört intervjuer med och . Syftet var att undersöka vad och menar är orsaker till utvecklingen av oförbrukade bidrag för forskning. 5Två utlysningar har skett, 2006 och 2008, och sammanlagt 40 forskningsmiljöer har beviljats Linnéstöd. De utvalda forskningsmiljöerna erhåller . 6Formas, FAS, , , och Kungl. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor inbjöd till ett seminarium för att diskutera granskningens genomförande och preliminära resultat med företrädare för universitet och högskolor, , , , , samt . Kapitel 2 beskriver forskningsfinansieringen vid universitet och högskolor och utvecklingen av oförbrukade bidrag för forskning 19982009. I kapitel 3 undersöks om det är ökad tillgång på forskningsmedel som förklarar ökningen av oförbrukade bidrag. Därefter undersöks i kapitel 4 om processen från forskningsansökan, start och avslutning av forskningsprojekt innehåller förklaringar till utvecklingen. Kapitel 5 diskuterar om ökningen av oförbrukade bidrag hänger samman med systemet för forskningsfinansiering och de arbetsvillkor som möter den forskande personalen i högskolan. Kapitel 6 innehåller slutsatser och rekommendationer. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2Forskningsfinansiering och utveckling av oförbrukade bidrag Syftet med detta kapitel är att beskriva forskningsfinansieringen vid universitet och högskolor och utvecklingen av oförbrukade bidrag för forskning 19982009. Vidare beskrivs hur principerna för redovisning av högskolans intäkter för forskning påverkar den information som finns rörande inflödet av externa bidragsmedel för forskning och den nationella statistik som finns för forskningsfinansieringen. Underlag för kapitlet är statistik, årsredovisningarna för lärosäten och för statliga forskningsråd samt uppgifter som inhämtat via sin enkätundersökning. 2.1De externa forskningsbidragen har ökat mer än basanslagen Merparten av den forskning som bedrivs i utförs vid universitet och högskolor. av lärosätenas intäkter för forskning och forskarutbildning kom från olika offentliga finansieringskällor.7 Av figur 2.1 framgår att de intäktsförda medlen för forskning och forskarutbildning vid lärosätena sammanlagt uppgick till 2009. Basanslagen för forskning och forskarutbildning uppgick till , medan intäkterna av externa forskningsbidrag uppgick till . I beloppet för de externa forskningsbidragen 2009 ingår de särskilda medel som regeringen tillförde forskningen i högskolan i enlighet med forskningspolitiska proposition8 och som fattade beslut om i budgetpropositionen. Detta påverkade relationen mellan basanslag och externa 7HSV (2010), Universitet&högskolor. , s. 80. 2008/09:50 Ett lyft för forskning och innovation. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor De särskilda medlen betalades ut via Kammarkollegiet och uppgick till . De ska betraktas som en del av basanslaget, men eftersom de i lärosätenas bokföring redovisats som bidrag, och därmed påverkat volymen oförbrukade bidrag i balansräkningarna, har dessa medel i granskningen förts till bidrag.9 Volymen oförbrukade bidrag kan också ha påverkats av att den s.k. högskolemomsen avskaffades 2009, dvs. att den skyldighet som tidigare fanns för universitet och högskolor att till staten betala in en avgift om av externa forskningsbidrag som erhållits från icke-statliga forskningsfinansiärer togs bort. I den forskningspolitiska propositionen gjorde regeringen bedömningen att de finansiärer som gett bidrag som omfattats av skyldigheten kommer att fortsätta att stödja forskning med motsvarande belopp och beräknade att avskaffandet av högskolemomsen innebär ett årligt resurstillskott på till forskning vid universitet och högskolor. Basanslaget till lärosätena för forskning och forskarutbildningen har ökat i reala priser. De intäktsförda forskningsbidragen har ökat . Av figur 2.1 framgår att merparten av den sistnämnda ökningen skedde . Figur 2.1 Totala intäktsförda medel för forskning fördelat på basanslag och forskningsbidrag 19982009, mdkr pris 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Intäktsförda medel för forskning och utbildning på forskarnivå Basanslag för forskning och utbildning på forskarnivå Källa: HSV, NU-databasen; Universitet & högskolor. Anmärkning: Basanslag för forskning och forskarutbildning är redovisat exklusive de medel som regeringen beviljat lärosätena och som betalats ut via Kammarkollegiet, eftersom dessa redovisas som bidrag vid lärosätena och avser särskilda riktade satsningar. De medel som går via Kammarkollegiet är inkluderade i intäktsförda externa bidrag. 9 HSV (2010), Universitet&högskolor. , s. 7879. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2.2Bidrag från de statliga forskningsråden och EU har ökat särskilt mycket Externa medel till forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor kommer från såväl offentliga som privata finansiärer. Viktiga offentliga forskningsfinansiärer är statliga forskningsråd: (), för arbetsliv och socialvetenskap (FAS), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) statliga sektorsforskningsmyndigheter: Verket för innovationssystem (), , , Sida, Rymdstyrelsen m.fl. offentliga forskningsstiftelser: , , , , m.fl.10 Privata forskningsfinansiärer av betydelse är bland annat , Cancerfonden samt och . Företag bidrar också till forskningsfinansieringen. Figur 2.2 visar utvecklingen 20052009 av intäktsförda forskningsbidrag vid lärosätena fördelat på olika finansiärer. 10Riksbankens Jubileumsfond skapades i samband med , då beslutade avsätta pengar i en stiftelse. I samband med utskiftningen av löntagarfonderna erhöll stiftelsen den så kallade Kulturdonationen. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Figur 2.2 Intäktsförda bidrag fördelat på finansiär 20052009, mdkr pris 2005 2006 2007 2008 2009 (VR, FAS, Formas) Övriga statliga myndigheter, dvs exkl forskningsråd men inkl UH Privata icke-vinstdrivande organisationer, i och i utlandet Företag i och utomlands Det är bidrag från statliga forskningsråd och från EU som har ökat mest . Även kommuner och landsting och övriga forskningsfinansierande myndigheter11 sköt till mer bidrag till forskning. De svenska offentliga finansiärernas andel uppgick , vilket var mer än . Forskningsråden och forskningsfinansiering utgjorde tillsammans av de intäktsförda bidragen vid lärosätena 2009.12 fördelade och bidrog med till universitet och högskolor 2009.13 Formas och FAS forskningsfinansiering till lärosätena uppgick till 0,4, respektive samma år.14 11Medel fördelade via Kammarkollegiet ingår här. 12HSV (2010), Universitet&högskolor. , tabell 11; , Årsredovisning 2009, s. 28. 13Vetenskapsrådet, Årsredovisning 2004, tabell 18 och Årsredovisning 2009, tabell V-A; , Årsredovisning 2009, VI 2010:04, s. 28. 14Formas, Årsredovisning 2009, s. 27; FAS, Årsredovisning 2009, s. 55 tabell 13. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Den vanligaste formen av forskningsstöd var projektbidrag, vilka vid uppgick till . har andra former av stöd såsom bidrag till forskningsmiljöer, forskningssamverkan och forskarskolor ökat från cirka 80 miljoner 2005 till 2009. stöd 2009 till var och Linnéstödet uppgick till 265,5 miljoner kronor.15 2.3Intäktsförda forskningsbidrag ger inte hela bilden av influtna forskningsmedel De intäktsförda forskningsbidrag som redovisas i figur 2.1 och figur 2.2 avspeglar inte den totala summan av forskningsbidrag som lärosätena har mottagit . Det beror på att universitet och högskolor, i likhet med andra statliga myndigheter, har kostnadsmässig redovisning. Detta innebär att lärosätenas intäkter och kostnader redovisas i den årliga resultaträkningen.16 För redovisningen av basanslaget för forskning innebär det inget problem, eftersom medlen intäktsförs direkt då medlen överförs till lärosätet. Bidrag däremot intäktsförs först då de förbrukas. Forskningsbidrag som mottagits men inte förbrukats omförs till balansposten Oförbrukade bidrag i avvaktan på att intäktsföras under kommande redovisningsperioder när de börjar förbrukas.17 För att få en uppfattning om hur mycket externa bidrag som har betalats ett visst år behövs således information från både resultaträkningens intäktspost och balansräkningens post Oförbrukade bidrag. Om ett bidragsfinansierat forskningsprojekt har medel kvar när projektet är slutfört, är villkoren som finansiären ställer styrande för redovisningen. Finansiären kan ställa krav på att återstående medel ska återbetalas. Om sådana villkor inte finns, kan kvarvarande medel intäktsföras och påverkar på så sätt årets kapitalförändring och ökar myndighetskapitalet. statistik över forskningsintäkter är baserad på lärosätenas redovisade intäkter enligt detta system.18 De årliga forskningsintäkter som framgår av statistiken visar alltså omfattningen av den forskning som bedrivits , men säger inte någonting om när lärosätet erhöll de bidragsinkomster som förbrukats och inte heller något om beloppet av de bidragsinkomster som betalats in till lärosätet 15Vetenskapsrådet, Årsredovisning 2009, s. 22, 48 och 5253. 16Enligt 4 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. 17ESV, (2005:14) Handledning erhållna bidrag och donationer, s. 9. 18HSV (2009), Högskolans ekonomi 19972007 vad har hänt?, s. 4142. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Detta försvårar för externa intressenter, såsom riksdag och forskningsfinansiärer, som önskar följa den årliga utvecklingen av hur erhållna forskningsbidrag omsätts i forskning. 2.4Oförbrukade bidrag har ökat kraftigt Summan av de belopp för oförbrukade bidrag som redovisas i lärosätenas årsredovisningar har ökat från 7,4 miljarder till 12,8 miljarder i fast pris 2009, dvs. Detta innebär att de oanvända forskningsbidragen numera uppgår till nästan samma nivå som de förbrukade forskningsbidragen. Av figur 2.3 framgår att de oförbrukade bidragen vid lärosätena ökade särskilt mycket perioden 20052009. Enbart ökade de oförbrukade bidragen med . Figur 2.3 visar också att ökningen i volymen oförbrukade bidrag inte balanseras av att det har blivit vanligare att projekt kommer i gång i förväg, eftersom upplupna intäkter har legat på ungefär samma nivå . Figur 2.3 Oförbrukade bidrag och upplupna intäkter för forskning 20002009, Källa: HSV, NU-databasen och uppgifter direkt från . Anmärkning: Perioden 20002009 har valts för att det finns osäkerhet i statistiken . Upplupna intäkter är sådana kostnader som uppstått i ett beviljat forskningsprojekt innan medlen har betalats in till lärosätet. En hög nivå av oförbrukade bidrag är inget nytt fenomen. uppmärksammade växande oförbrukade bidrag i samband med en granskning av Nuteks satsningar på effektivare Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor energianvändning.19 En undersökning visade att av en satsad miljard från 2000 hade endast hälften börjat användas under året.20 Det som avviker från tidigare förhållanden är dock att volymen oförbrukade bidrag har ökat kraftigt under en följd av år. I lärosätenas årsredovisningar kommenteras de ökade volymerna av oförbrukade bidrag mycket sparsamt.21 I årsredovisningarna 2009 för universiteten i och konstateras allmänt att intäkterna för forskning har ökat snabbare än kostnaderna. Internrevisorerna vid några av de större lärosätena har uppmärksammat frågan om en tröghet i att omsätta forskningsbidrag i forskning vid lärosätena.22 2.5Donationer och avskrivningar har inte orsakat ökade oförbrukade bidrag Som nämnts i avsnitt 2.4 ingår i balansräkningsposten Oförbrukade bidrag förutom forskningsbidrag utbetalda från externa forskningsfinansiärer även donationer där donationsmedel och avkastning på donationsmedel får användas till forskning samt värdet av ännu ej avskrivna anläggningstillgångar som finansierats med externa medel. En ökning av oförbrukade bidrag skulle därmed kunna vara en effekt av förändringar antingen i donationsmedel eller i anläggningstillgångar som successivt skrivs av under ett antal år.23 Det saknas nationell statistik om donationer. genomgång av lärosätenas årsredovisningar har visat att några lärosäten redovisar sina oförbrukade bidrag fördelade på donationer och forskningsbidrag även om inte alla har detta återrapporteringskrav. Genomgången indikerar att volymen donationer inte tycks ha ökat nämnvärt. Snarare förefaller andelen ha sjunkit sedan 2004.24 19RRV 1996:4, program för effektivare energianvändning en granskning. 20Martin Hällsten & (2002), Högskoleforskningens nya miljarder i (red. ), Det nya forskningslandskapet, 5. 21Se dock KTH, Årsredovisning 2008, s. 41 och , Årsredovisning 2008, s. 45. 22SLU, rektors budgetdirektiv ; , Revisionsplan , 20081217 UFV 2008/2106; , Internrevisionen Revisionsrapport: Förstudie Externa medel, Dnr B5 296/09. 23HSV (2009), Högskolans ekonomi 19972007 vad har hänt?, s. 42. 24Årsredovisningar från de 29 lärosätena 20042009. Oförbrukade bidrag som härrör från donationer där bidragen får användas för forskning redovisas separat vid , , , och , och . Donationsmedlen kan uppgå till en betydande andel av de oförbrukade bidragen, vid och vid 2009, men vid de övriga lärosätena låg andelen kring . Lunds och hade , och . har andelen donationsmedel minskat betydligt eller legat oförändrat vid dessa lärosäten utom vid . Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor har inte heller funnit några indikationer på att omfattningen av anläggningstillgångar som skrivs av har ökat märkbart.25 Dock har den redovisade volymen oförbrukade bidrag påverkats av att några lärosäten, såsom , gjort en omklassificering mellan myndighetskapital och oförbrukade bidrag för att skapa en mer rättvisande periodisering av förvaltnings- och lokalavgifter.26 Av genomgång framgår att inte alla lärosäten har gjort en sådan omklassificering. En sådan omklassificering tycks endast förklara av den totala ökningen.27 2.6Oförbrukade medel ökar också hos vissa finansiärer Oförbrukade bidrag kan även uppkomma hos finansiären i situationer när beviljade medel för forskning inte har kunnat betalas ut i den takt som planerats. Oförbrukade bidrag hos forskningsfinansierande myndigheter innebär att de bidrag som har beviljats ännu inte blivit utbetalade till mottagare vid lärosätena. Det kan vara fråga om att utlysningsförfarandet inte har hunnit avslutas , att tjänster finansierade av forskningsfinansierande myndigheter ännu inte har tillsatts eller att startdatum för beviljade forskningsprojekt av andra anledningar har behövt skjutas fram i tiden. Som framgår av figur 2.4 har några av de statliga forskningsråden redovisat en kraftigt ökad volym oförbrukade bidrag. Vid har oförbrukade bidrag ökat , med en särskilt kraftig ökning 2009. Vid har oförbrukade bidrag ökat 20042006 och 2009. Mönstret är annorlunda för FAS och Formas, även om volymen oförbrukade bidrag ökade vid FAS 2009. 25Se exempelvis och , årsredovisningar 20032008. Medel avsatta till anläggningstillgångar utgör av de oförbrukade bidragen vid , vilket innebär en minskning . Även vid har andelen sjunkit något. 26Se exempelvis , Årsredovisning 2005, s. 81. 27Årsredovisningar för 29 universitet och högskolor 2009. , , , och årsredovisningar för perioden 20062009 gjordes sådana periodiseringar. Vid som har en förhållandevis hög andel oförbrukade bidrag påverkade den förändrade redovisningen med en mer rättvisande periodisering av förvaltnings- och lokalavgifter på inkomna forskningsbidrag (av 1 i oförbrukade bidrag 2007 och av 1 2008). Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Figur 2.4 Oförbrukade bidrag vid forskningsråden och 20042009, i mnkr pris Källa: Forskningsrådens och årsredovisningar 20042009. Anmärkning: Ökningen av oförbrukade bidrag 2009 beror på utbetalningar från Kammarkollegiet för European Spallation Source (ESS) och infrastruktursatsningar. En mindre del av ökningen av oförbrukade bidrag vid och 20082009 kan förklaras av att regeringens beslut om medel till Linnéstöd och kom sent , vilket gjorde det svårt för myndigheterna att hinna med beredningsprocessen.28 Den stora uppgången 2009 för av oförbrukade bidrag kan till allra största delen förklaras av medel avsedda för särskilda uppdrag relaterade till byggandet av infrastrukturanläggningen ESS. Uppdragens utformning tillät inte utbetalning under 2009.29 har i fast pris regeringens anslag till ökat och till med 44 procent.30 har regeringens anslag till FAS och Formas ökat med 17 respektive 28Intervju med företrädare för , . 29Brevsvar från företrädare för , . 30Årsredovisningar från och 20042009. Medel avsedda för förvaltning har exkluderats. Vad gäller bör noteras att uppgifterna avser inte bara bidrag beviljade till forskare i högskolan. av anslag har gått till forskning vid universitet och högskolor. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 50 procent.31 Det finns således en tendens att oförbrukade medel även hos statliga forskningsfinansiärer har ökat mer än ökningen i anslag. Detta kan anses vara ytterligare ett tecken på tröghet i forskningsfinansieringssystemet. har intäkter från externa forskningsbidrag ökat mer än de direkta statliga basanslagen för forskning och forskarutbildning. Intäkter från anslag har ökat i reala priser, medan de intäktsförda externa bidragen har ökat . Det är särskilt externa medel från statliga forskningsråd och EU som har ökat . Det bör dock noteras att intäktsförda medel i lärosätenas redovisning avser vad som har förbrukats. Den redovisningsmodell som tillämpas för statliga myndigheter och som lärosätena på ett korrekt sätt använder innebär att intäkterna inte avspeglar tillflödet av externa bidrag utan de kostnader som har belastat bidragsfinansierade forskningsprojekt. Detta innebär att den externa intressent, till exempel , som vill följa inbetalningarna av externa forskningsbidrag eller som vill veta när ett visst bidrag har använts får svårigheter. Redovisningsmetoden medför att det inte på ett enkelt sätt går att följa hur stora bidrag som betalats in till lärosätena och när de omsatts i forskning. De bidrag som betalats in till lärosätet men ännu inte har förbrukas bokförs som oförbrukade bidrag. Oförbrukade bidrag vid lärosätena i fast pris 2009 har ökat från 8,9 miljarder till 12,8 miljarder , dvs. Särskilt kraftig har ökningen varit . Denna ökning kan inte förklaras med en ökning av donationsmedel som får användas till forskning eller att en ökande volym bidrag används till anläggningskostnader som successivt skrivs av. Ökningen av oförbrukade bidrag är således större än ökningen av intäktsförda bidrag. Även hos vissa finansiärer har oförbrukade bidrag ökat betydligt . Detta tyder på att forskningsbidrag inte omsätts i den takt som planerats. 31 Budgetpropositionerna 20042009. Exklusive medel för förvaltning. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 3Sambandet mellan ökad tillgång på forskningsmedel och oförbrukade bidrag Syftet med detta kapitel är att undersöka om det enbart är ökad tillgång på forskningsmedel som förklarar ökningen av oförbrukade bidrag. Denna förklaring har lyfts fram både i intervjuer och i de svar lärosätena har lämnat i enkät.32 På grundval av statistik från undersöks om det funnits ett samband mellan förändringar i inbetalade bidrag (dvs. tillgången på forskningsmedel) och förändringar i oförbrukade bidrag i balansräkningen. Vidare undersöks om alla bidrag förbrukas lika snabbt eller om det finns skillnader beroende på lärosäte eller finansiär. Underlag här är utöver statistik även uppgifter från forskningsråden och inkomna svar på enkätundersökning. Dessutom bygger kapitlet på den regressionsanalys av aggregerade data som redovisas i bilaga 4. I figur 3.1 visas hur tillgången på forskningsmedel i form av uppskattade årliga inbetalningar av externa bidrag 20002009 förhållit sig till förbrukningen av bidrag vid lärosätena.33 Uppskattningen har gjorts genom att volymen forskningsbidrag som har inbetalats under ett visst år skattas genom att till årets intäktsförda bidrag, dvs. de forskningsbidrag som förbrukats 32RiR enkät, svar på fråga 5, Om volymen på oförbrukade forskningsbidrag har ökat vid ert lärosäte, vad kan förklara denna ökning? (flera svar per lärosäte möjliga). 18 svar anger att ökningen av oförbrukade bidrag förklaras av ökade bidrag. 33De sista åren har uteslutits ur tidsserien då alla lärosäten inte tycks ha levererat uppgifter till om upplupna intäkter och i enstaka fall inte heller om oförbrukade bidrag. Osäkerheten i statistiken över oförbrukade bidrag har även påpekats av företrädare för , intervju . Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor innevarande år, addera hur mycket de oförbrukade bidragen i balansräkningen har förändrats jämfört med föregående år. Figur 3.1 indikerar att det rådde balans i den meningen att tillförda forskningsmedel motsvarade den volym som omsattes i forskning. har mindre bidrag förbrukats än vad som har tillförts. Det finns inga tecken på att obalansen skulle avta under periodens senare del.34 Figur 3.1 Skattade inbetalade och intäktsförda bidrag för forskning och forskarutbildning vid lärosäten 20002009, mdkr pris Källa: HSV, NU-databasen 20002009. Anmärkning: Inbetalda externa forskningsbidrag har skattats genom att till intäkterna för bidrag föra den årliga förändringen av oförbrukade bidrag. Den årliga förändringen i upplupna intäkter har dragits ifrån förändringen i oförbrukade bidrag. 3.2Tillgången på forskningsmedel förklarar bara en mindre del av ökningen Frågan om det enbart är ökad tillgång på forskningsmedel som orsakat utvecklingen av oförbrukade bidrag skulle kunna besvaras genom att den årliga utvecklingen av oförbrukade bidrag ställs mot den årliga tillgången av inbetalade bidrag för forskning. Som konstaterats i avsnitt 2.3 saknas det emellertid i den nationella högskolestatistiken uppgifter om hur mycket forskningsbidrag som betalas in till lärosätena . Som framgår i avsnitt 3.1 är det dock möjligt att skatta tillflödet av forskningsbidrag 34Det finns tecken på att ökade bidrag inte heller förbrukades i den takt de tillfördes. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor ett visst år genom att till årets intäktsförda bidrag addera hur mycket de oförbrukade bidragen i balansräkningen har förändrats jämfört med föregående år.35 För att belysa faktorer som kan förklara ökningen av oförbrukade bidrag har genomfört den regressionsanalys som redovisas i bilaga 4. Syftet med denna var att undersöka i vilken grad ökningen av inbetalade medel för forskning kan förklara ökningen i oförbrukade bidrag och om det finns andra faktorer som också har haft betydelse.