eunbil · GY0N2935B5 · 2011-01-01 00:00:00 — A2011/2539/IE S2011/5623/EIS Rådets möte (social-, jämställdhets- och arbetsmarknadsministrarna) MÖTET MÅNDAGEN DEN 17 JUNI 2011 (KL. 10.00) Lagstiftningsöverläggningar (offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) Förslag till och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /85/EEG om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, har fött barn eller ammar - Lägesrapport Dokument 10541/11 SOC 423 107 CODEC 875 behandling i nämnden Lägesrapporten har inte tidigare behandlats i . Förslaget har tidigare behandlats vid samråd med och . Bakgrund I kommissionens arbetsprogram 2008 ingick en översyn av gällande lagstiftning som syftade till att bl.a. göra det enklare att förena arbetslivet med privatliv och familjeliv. Som en del i detta arbete föreslog kommissionen 2008 ändringar i direktiv /85/EEG om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, har fött barn eller ammar. Kommissionen föreslår bland annat en utökad barnledighet från 14 , varav är obligatoriska direkt efter förlossningen. Kommissionen anser att kvinnor ska ha rätt till av lönen vid mammaledighet, men medlemsstaterna kan sätta ett tak som motsvarar ersättningen i sjukförsäkringen. Även skyddet mot uppsägning och rätten att få tillbaka samma arbete eller ett arbete med motsvarande villkor efter mammaledigheten föreslås bli starkare. Förhandlingar i rådet inleddes . Någon gemensam ståndpunkt antogs inte då. Direktivet lämnades därefter till . Efter parlamentets omröstning är direktivet nu åter föremål för förhandlingar i rådet. Vid rådsmötet planerar det ungerska ordförandeskapet lägga fram en lägesrapport. Flera länder som i likhet med ser stora problem med förslaget kommer i samband med detta att yttra sig över förhandlingsläget. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att på rådsmötet i samband med att lägesrapporten presenteras framför att vi fortfarande står bakom det skriftliga uttalande som vi ställde oss bakom på EPSCO (detta erinrar om vikten av att i förslaget bl.a. beakta principerna om proportionalitet och subsidiaritet). Se även rådspromemoria för dagordningspunkt 3. Förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning - Lägesrapport Dokument 10615/11 SOC 433 JAI 352 MI 276 behandling i nämnden Lägesrapporten har inte tidigare behandlats i . Förslaget har behandlats i och , och , och . Bakgrund Med stöd av artikel 13 i EG-fördraget (nu artikel 19.1 EUF-fördraget) presenterade kommissionen ett förslag till direktiv med förbud mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Direktivet ska tillämpas på alla personer, såväl inom den offentliga som den privata sektorn i fråga om socialt skydd, inklusive social trygghet och hälso- och sjukvård, sociala förmåner, utbildning samt tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster, som är tillgängliga för allmänheten, inklusive bostäder. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen för sociala frågor. Vid möte kommer ordförandeskapet presentera en lägesrapport. Av lägesrapporten framgår bl.a. att även om framsteg har gjorts avseende att förtydliga skrivningar om skäliga stöd- och anpassningsåtgärder, kräver förslaget ytterligare diskussioner och det finns ett tydligt behov av omfattande arbete med förslaget som sådant. Förslaget blockeras fortfarande av vissa medlemsstater. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att instämmer i lägesrapportens huvudbudskap. Se även rådspromemoria för dagordningspunkt 4. Förslag till och rådets beslut om Europaåret för aktivt åldrande (2012) (text av betydelse för EES) Ordförandeskapets rapport Dokument 13216/10 SOC 509 166 CODEC 787 behandling Samråd med nämnden skedde inför rådets antagande av en allmän riktlinje om det europeiska året för aktivt åldrande. var regeringen i socialutskottet och informerade om det europeiska året och så skedde även . () har socialutskottet subsidiaritetsprövat det europeiska året för aktivt åldrande utan vidare åtgärd. Information gavs även till socialutskottet . Bakgrund Förslaget till beslut om ett europeiskt år för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna har till syfte att stödja aktiviteter på EU-nivå och på nationell nivå, detta för att öka medvetenheten om vikten av ett aktivt åldrande i medlemsstaterna. Med att främja ett aktivt åldrande avses att äldre män och kvinnor ges förutsättningar och tillåtelse att använda sin fulla potential och leva ett oberoende och värdigt liv och att känna välbefinnande. I ett aktivt åldrande ingår människors rätt till lika möjligheter och behandling i alla avseenden. Vid enades rådet om en allmän riktlinjer för ett europeiskt år för aktivt åldrande. Utifrån dessa riktlinjer har det ungerska ordförandeskapet förhandlat med . Dessa förhandlingar har resulterat i att titeln på temaåret har ändrats från Aktivt åldrande till Aktivt åldrande och solidaritet mellan generationer samt att skrivningarna om vad som ska ske och inom vilka områden har gått från att vara specifika till att bli generella. Dessutom har en budget fastställts till totalt 5 miljoner för , dessa medel ska tas inom fastställd budget. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att kan stödja att blir temaår för aktivt åldrande. Regeringen anser att det finns ett mervärde i att samarbeta gränsövergripande kring frågeställningar som rör den gemensamma utmaning som åldrande befolkningar utgör. Detta var också en prioriterad fråga för regeringen under det svenska ordförandeskapet 2009. Vid rådsmötet kommer det europeiska året för aktivt åldrande endast upp som informationspunkt. Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 (Diverse ändringar 2010) (ev.) Allmän riktlinje Dokument 5063/11 SOC 7 CODEC 8 10641/11 SOC 437 CODEC 895 +ADD 1 behandling Har inte behandlats i nämnden tidigare. höll regeringen överläggningar med socialförsäkringsutskottet där regeringen fick stöd för sin ståndpunkt. överlägger utskottet och regeringen igen om utfallet av förhandlingarna . Bakgrund Sedan grundförordningen (EG) nr 883/2004 om de sociala trygghetssystemen beslutades har en del ändringsbehov uppmärksammats, dels för att anpassa förordningen till förändringar i medlemsländerna lagstiftning om social trygghet och till andra förändringar på det sociala området som påverkar samordningen av de sociala trygghetssystemen. Kommissionen lade fram ett förslag till ändringar . Ändringarna i förslaget är i stor omfattning initierade av medlemsländerna och innebär i de flesta fall rent administrativa förenklingar, klargöranden av vissa texter och några få mer materiella ändringar. De ändringar som föreslås i grundförordningen (EG) nr 883/2009 får i vissa fall även återverkan på reglerna i tillämpningsförordningen (EG) nr 987/2009 varför även ändringar i denna förordning föreslås. Regeringen har kunnat ställa sig bakom kommissionens förslag till ändringar med undantag för det förslag som rör arbetslöshetsersättning för egenföretagare som före arbetslösheten bott i ett land och bedrivit verksamhet i ett annat. Se även rådspromemoria för dagordningspunkt 6. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att bör ställa sig bakom den allmänna inriktning som ordförandeskapet föreslår med undantag för den fråga som rör arbetslöshetsersättning för egenföretagare. Vad gäller detta specifika ändringsförslag anser regeringen att förslaget går utöver syftet med förordningen att samordna medlemsstaternas trygghetssystem. a) Bidrag till () Riktlinjedebatt behandling i nämnden Frågan har ej tidigare behandlats i . Rådets diskussion om medlemsstaternas genomförande av sin sysselsättningspolitik inom 2020 kommer utgöra arbetsmarknads- och socialförsäkringsministrarnas förberedelser inför Europeiska rådets möte . Vid detta mötet väntas stats- och regeringscheferna avsluta den första europeiska terminen genom att bl.a. ställa sig bakom de landsspecifika rekommendationerna. Regeringen välkomnar denna diskussion. i) Rekommendationer för rådets rekommendationer för genomförandet av de integrerade riktlinjerna for den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken för varje medlemsstat (*)(Kommissionens förslag till rättslig grund: artiklarna 121 och 148 i FEUF) Politisk överenskommelse (artikel 148 FEUF sysselsättningspolitik) Dokument kompletteras senare behandling i nämnden Frågan har ej tidigare behandlats i . Bakgrund På väntas ministrarna nå en politisk överenskommelse om sysselsättningsdelarna i kommissionens förslag till landspecifika rekommendationer inom ramen för 2020-strategins genomförande. presenterade förslag till rekommendationer rörande medlemsstaternas ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. Förslaget till rekommendationer baseras på kommissionens utvärdering av dels medlemsstaternas ekonomiska och finanspolitiska utgångslägen, dels den politik som medlemsstaterna presenterat i sina nationella reformprogram och stabilitets- och konvergensprogram. Kommissionens förslag till rekommendationer på sysselsättningsområdet utgör en del i genomförandet av den europeiska sysselsättningsstrategin inom ramen för 2020-strategin. Rekommendationerna ska vidare ses som en central del i den europeiska terminen, som utgör den nya årscykeln för EU:s ekonomisk-politiska samordning. Kommissionens förslag till rekommendation till på sysselsättningsområdet är följande: Övervaka och förbättra deltagandet på arbetsmarknaden bland unga och andra svaga grupper. Förberedande behandling av sysselsättningsdelarna i kommissionens förslag till rekommendationer kommer att ske inom . Vid EPSCO- rådet ska en politisk överenskommelse nås om de rekommendationer som berör de fördragsfästa sysselsättningsriktlinjerna (EUT art 148). Vid EKOFIN- rådet ska en samlad text godkännas (rörande såväl sysselsättningsriktlinjerna i EUT art 148 som de ekonomiska riktlinjerna i art 121). Vid väntas rekommendationerna få politisk stöd för att sedan antas av rådet . Förslag till svensk ståndpunkt Kompletteras . ii) Granskning av nationella reformprogram Godkännande av sysselsättningskommitténs och kommittén för socialt skydds gemensamma yttrande Dokument kompletteras senare behandling i nämnden Frågan har ej tidigare behandlats i . Rådet väntas ställa sig bakom ett yttrande från sysselsättningskommittén och kommittén för social trygghet innehållande policyslutsatser från årets granskning av sysselsättningsdelarna, inklusive den sociala dimensionen, i medlemsstaternas nationella reformprogram 2011 som skickades till inom ramen för den europeiska terminen. På sysselsättningsområdet väntas yttrandet bl.a. understryka att öka deltagandet på arbetsmarknaden fortsatt utgör den stora utmaningen för samtliga medlemsstater. Förslag till svensk ståndpunkt Kompletteras . iii) Verktyg för bedömning av sysselsättningssituationen Godkännande av sysselsättningskommitténs bedömning behandling i nämnden Frågan har ej tidigare behandlats i . Bakgrund antog slutsatser om anpassning av den europeiska sysselsättningsstrategin till den nya årscykeln inom vilken 2020-strategin skulle komma att genomföras. I rådets slutsatser välkomnade rådet arbetet med det gemensamma ramverket för utvärdering och uppmanade sysselsättningskommittén (EMCO), kommittén för social trygghet (KST) och kommissionen att lägga fram en detaljerad rapport, inklusive ett tydligt verktyg för uppföljning av sysselsättningsresultat (Employment Performance Monitor). Mot bakgrund av denna uppmaning presenterade EMCO och KST inför ett yttrande som angav att kommittéerna antagit ett gemensamt utvärderingsramverk, inbegripet ett verktyg för bedömning av sysselsättningssituationen. ställde sig bakom detta yttrande . På rådsmötet väntas ställa sig bakom det första verktyget för bedömning av sysselsättningssituationen. Detta verktyg syftar till att på ett tydligt och lättbegripligt sätt kommunicera resultaten av utvärderingsramverket. täcker in policyområden under sysselsättningsriktlinjerna och syftar till att identifiera viktiga utmaningar på dess områden samt följa upp utvecklingen mot EU-målet och de relaterade nationella målen. Verktyget för bedömning av sysselsättningssituationen väntas bestå av tre delar som tillsammans ger en översikt av resultat på såväl en övergripande nivå som för varje enskilt medlemsland. Således presenteras i verktyget nationella sysselsättningsmål, nyckelindikatorer, viktiga utmaningar och goda exempel för vart och en av de 27 medlemsstaterna. Förslag till svensk ståndpunkt Kompletteras . b) En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen: Ett EU-bidrag till full sysselsättning - godkännande av yttrande från Dokument 10771/11 SOC 447 EDUC 109 ECOFIN 295 behandling i nämnden Yttrandet har inte tidigare behandlats i . Bakgrund Mot bakgrund av att Kommissionen presenterade flaggskeppsinitiativet En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen inom ramen för 2020-strategin har den , som ett led i att följa upp frågan valt att ta fram ett yttrande rörande kommissionens flaggskepp på sysselsättningsområdet. Kommittén välkomnar flaggskeppsinitiativet och erkänner dess viktiga bidrag till den gemensamma EU-ansträngningen för att stimulera ekonomisk tillväxt genom att höja sysselsättningsnivån för kvinnor och män. I yttrandet lyfter kommittén fram sina åsikter inom de fyra prioriterade områdena som identifierats i kommissionens initiativ; bättre fungerande arbetsmarknader, stimulerandet av nya arbetstillfällen, en mer kvalificerad arbetskraft samt bättre arbetstillfällen och arbetsförhållanden. påminner kommittén om att huvudansvaret och huvudinstrumenten för att uppnå Agendans målsättning vilar hos medlemsstaterna, och understryker i detta sammanhang vikten av att respektera nationella utgångslägen och praxis, särskilt de som rör arbetsmarknadens parters ansvar. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att på rådsmötet ställer sig bakom sysselsättningskommitténs yttrande om 2020 flaggskeppsinitiativet En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen. a) Främjande av sysselsättning för ungdomar i syfte att uppnå målen för 2020-strategin - Antagande av rådets slutsatser Dokument 10586/11 SOC 430 JEUN 33 ECOFIN 281 EDUC 103 behandling i nämnden Frågan har ej tidigare behandlats i . Bakgrund Det ungerska ordförandeskapet har valt att lägga fram rådsslutsatser om främjande av sysselsättning för ungdomar i syfte att uppnå målen för 2020-strategin. Ordförandeskapet höll också en konferens på temat sysselsättning bland unga, som inspel i processen. Utkastet till rådsslutsatser lyfter bland annat fram att många unga i möter svårigheter på vägen mot en varaktig etablering på arbetsmarknaden, och att effekterna av den ekonomiska krisen riskerar att drabba vissa grupper av ungdomar särskilt hårt. Utkastet lyfter också fram vikten av att utbildningssystemet fungerar på ett tillfredsställande sätt, så att de unga som kommer ut på arbetsmarknaden har en kompetens som motsvarar arbetsmarknadens behov. Medlemsstaterna inbjuds bland annat till att vidta nödvändiga reformer för att förbättra kvaliteten i utbildningssystemet, och till att stärka samarbetet med arbetsmarknadens parter och andra relevanta aktörer i syfte att förbättra ungdomarnas arbetsmarknadssituation. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av rådsslutsatserna. b) Strukturerade dialogen med ungdomar om ungdomssysselsättning - Ordförandeskapets rapport Dokument - behandling i nämnden Frågan har ej tidigare behandlats i . Bakgrund Informationen från ordförandeskapet berör den strukturella dialogen, som är en del av ungdomsstrategin som löper . Inför det danska ordförandeskapet kommer dialogen att fokusera på innovation och kreativitet. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar information om den strukturella dialogen. Framtiden för den öppna samordningsmetoden på det sociala området Godkännande av yttrandet från kommittén för socialt skydd Dokument 10405/11 SOC 418 ECOFIN 276 105 behandling Inte tidigare behandlad i nämnden. Informationstillfälle i socialutskottet och i socialförsäkringsutskottet. Bakgrund Inför EPSCO har kommittén för social trygghet tagit fram ett förslag till yttrande rörande den öppna samordningsmetoden på det sociala området (Open Method of Coordination, OMC). Den öppna samordningsmetoden är formen för MS samarbete inom områdena; 1)social inkludering, 2) pensioner och 3) hälso- och sjukvård inklusive äldreomsorg. Samarbetet innebär gemensamma mål och indikatorer, rapportering av utvecklingen, uppbyggnad av analytisk kapacitet och ömsesidigt lärande genom bl.a. erfarenhetsutbyte. Yttrandet har tagits fram utifrån diskussioner om den öppna samordningsmetodens framtid i relation till 2020-strategin. Den viktigaste frågan har varit formerna för rapportering. Framöver kommer rapportering att göras i samband med de nationella reformprogrammen (NRP) i syfte att ge MS möjlighet till en utökad rapportering av reformer och resultat av insatser inom det sociala området då MS bedömer detta som relevant. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att kan ställa sig bakom det yttrande som tagits fram av kommittén för social trygghet. Regeringen välkomnar att rapporteringen anpassas till den tidscykel som gäller för de nationella reformprogram som lämnas i enlighet med 2020-strategin. Regeringen är också positiv till att trygghet fortsatt kan ta fram fördjupade rapporter kring specifika teman. Demografiska förändringar och familjepolitik Diskussion a) Möjligheterna att förena yrkes- och familjeliv i samband med demografiska förändringar Antagande av rådets slutsatser b) Informellt möte med ministrarna med ansvar för familjefrågor Ordförandeskapets rapport Dokument 10732/11 SOC 446 (diskussionsunderlag) 10324/11 SOC 413 (rådsslutsatser) behandling Inte tidigare behandlad i nämnden. Överläggning med socialförsäkringsutskottet . Bakgrund Vid dagordningspunkt 11 avser ordförandeskapet hålla en riktlinjedebatt om familjepolitik i ljuset av demografisk förändring. Ministrarna förväntas även ställa sig bakom de rådsslutsatser som är resultatet av de diskussioner som fördes vid ett informellt ministermöte på samma tema. Frågan om möjligheterna att förena arbetsliv och familjeliv har beröringspunkter på bland annat 2020-strategin och de mål som där sätts upp för arbetsmarknadsdeltagande samt exempelvis rådets slutsatser kring Pakt för jämställdhet 2011-2020. Under det informella ministermötet i diskuterade ministrarna frågan om demografisk förändring och familjepolitik. (undertecknades en triodeklaration om vilka effekter möjligheter att förena arbetsliv och familjeliv har på frågan om demografisk förändring av trion , och samt inkommande ordförandeskap .) Med detta som utgångspunkt har ungerska ordförandeskapet tagit fram ett förslag till slutsatser kring möjligheterna att förena arbetsliv med familjeliv. Slutsatserna betonar erfarenhetsutbyte mellan medlemsstater, utveckling av uppföljningsinstrument och forskning. Slutsatserna pekar ut arbetet mot att ta bort hinder för att förena arbetsliv och familjeliv som en förutsättning för att familjer ska kunna realisera önskningar om barn och staterna därmed tackla demografifrågan. Eftersom familjepolitiken är medlemsstaternas kompetens är många av skrivningarna allmänt hållna. För att öka möjligheterna att starta familj och förena familjeliv och arbetsliv beskrivs dock vissa åtgärder eller fokusområden; jämställdhet mellan män och kvinnor, familjepolitikens och barnomsorgens betydelse inklusive ledighetsrätt och flexibilitet på arbetsmarknaden. I rådsslutsatserna föreslås också att kommissionen, efter att diskuterat frågan med medlemsstaterna, kan föreslå ett europeiskt temaår för familjen 2014. Kompletteras med diskussionsunderlag. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att kan välkomna rådsslutsatserna. Regeringen välkomnar att slutsatserna understryker att familjepolitiken är nationell kompetens. Regeringen anser också att det är bra att texten lyfter fram mäns och kvinnors lika deltagande både på arbetsmarkanden och i hemmet. Kompletteras med ståndpunkt gällande diskussionen. Åtgärder för att ta itu med barnfattigdom och främja barns välbefinnande Antagande av rådets slutsatser Dokument 10535/11 SOC 422 EDUC 99 behandling Inte tidigare behandlad i nämnden. Information till socialutskottet och till socialförsäkringsutskottet . Bakgrund Kommissionen har i meddelandet Europeisk plattform mot fattigdom och social utestängning: Ett europeiskt ramverk för social och territoriell sammanhållning annonserat att de kommer att ta fram en rekommendation om barnfattigdom . Det ungerska ordförandeskapet har inom ramen för detta tagit fram slutsatser kring barnfattigdom och barns välfärd. Rådsslutsatserna kopplar tydligt arbetet mot risk för fattigdom till föräldrarnas sysselsättningsstatus och betonar även att insatser för att underlätta kombinationen arbete och familj är centrala för att åstadkomma förändringar. Slutsatserna betonar också betydelsen av ett helhetsgrepp kring problematiken med barnfattigdom där kombinationen föräldrars sysselsättning, tillgång till sociala tjänster och olika former av förmåner riktade till familjer samt inkomststöd lyfts fram. Rådsslutsatserna om barns ekonomisk utsatthet och barns välfärd påbjuder att barns situation bör bevakas nationellt genom målsättningar och utvärderingsinstrument i medlemsstaterna när så är lämpligt. Rådsslutsatserna pekar också på vikten av samarbete mellan olika beslutande organ, statliga, lokala samt det civila samhället när det gäller arbetet med barns välfärd. Kommissionen uppmanas fortsätta sitt arbete med en rekommendation i frågan samt att även fortsätta sitt arbete med att uppmuntra erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaterna. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att kan välkomna rådsslutsatserna och ser positivt på kommissionens ambition att presentera en rekommendation om barnfattigdom. Regeringen välkomnar att slutsatserna kopplar barnfattigdom till föräldrarnas sysselsättningsstatus och att man betonar vikten av insatser för att underlätta kombinationen familj och arbete. Slutsatserna har ett tydligt barnrättsperspektiv vilket regeringen ser som positivt. välkomnar också betoningen på generella åtgärder för bekämpning av fattigdom och utsatthet, exempelvis genom högkvalitativa tjänster som barnomsorg, skola, hälso- och sjukvård. Stöd till genomförandet av 20102020 Antagande av slutsatser från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet Dokument 10326/11 SOC 414 COHOM 141 MI 268 behandling Regeringen hade överläggningar med socialutskottet angående den Europeiska kommissionens meddelande 20102020: Nya åtgärder för ett hinderfritt samhälle i EU, KOM(2010) 636. I sitt utlåtande (2010/11:SoU13) konstaterade utskottet, i likhet med regeringen, att de grundläggande utgångspunkterna för strategin och de övergripande målen i stora drag är samstämmiga med de nationella mål för funktionshinderspolitiken som fastställde 2000 i propositionen Från patient till medborgare (prop. 1999/2000:79). Bakgrund Strategin är en uppföljning på den strategi som löpt (EU:s handikappspolitiska handlingsplan 2010, KOM (2003) 650 slutlig) och vars resultat och arbetsformer har följts upp och utvärderats. har fått ta del av innehållet i faktapromemorian Ny funktionshinderstrategi i EU (2010/11:FPM45) daterad . Syftet med strategin är att stärka rättigheterna och möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att fullt ut bli delaktiga i samhället och den europeiska ekonomin.