rfr · GZ0WRFR1 · 2011-09-16 00:00:00 — ningsområde är målen för en nationell politik för kust- och insjöfisket samt för fritidsfisket och vattenbruket som bl.a. innebär att en ekologiskt hållbar förvaltning av fiskresurserna inom ramen för de av fastställda miljökvalitetsmålen ska bidra till att återskapa och bevara den biologiska mångfalden samt bidra till utvecklingen av ett livskraftigt, ekologiskt hållbart och därmed miljöanpassat fiske.49 Dessutom finns mål inom andra utskotts beredningsområden som påverkar arbetet med biologisk mångfald i vattendrag. Ett exempel med betydelse för användningen av vattendragen för vattenkraft är det energipolitiska målet. har, efter beredning i näringsutskottet, beslutat att målet för den svenska energipolitiken bl.a. är att 2020 ska andelen förnybar energi vara av den totala energianvändningen.50 Ett annat exempel är de kulturpolitiska målen som i har beretts av kulturutskottet. I dessa mål ingår bl.a. att främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas.51 4.4 Iakttagelser kring mål och uppföljningssystem Miljömålen är viktiga styrinstrument I uppföljningen har flertalet aktörer pekat på miljömål som viktiga styrinstrument för inriktningen på arbetet med den biologiska mångfalden i rinnande vatten. Däremot har bl.a. pekat på att miljömålen inte är styrande i den rättsliga processen (se avsnitt 6.2). Kammarkollegiet har konstaterat att miljökvalitetsmålen Levande sjöar och vattendrag samt Begränsad klimatpåverkan ibland kommer in i domskälen i vattenmål. Däremot glöms miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv ofta bort. i menar att myndigheten ofta lyfter upp miljökvalitetsmålen i sina underlag men att dessa i allmänhet inte kommenteras av mark- och miljödomstolen eller tas som underlag för restriktioner eller begränsning av verksamheten. Det kan konstateras att arbetet med att ta fram nya etappmål pågår. När det gäller miljökvalitetsmålens innehåll har det inte framkommit några synpunkter. har dock konstaterat att nuvarande delmål om restaurering av vattendrag har inriktats på de bästa vattnen, dvs. oreglerade vatten eller sådana som håller mycket hög kvalitet i övrigt. menar att detta synsätt har fått för stor betydelse och pekar på att ca 7 000 vattendrag och ca 4 000 sjöar bedöms ha måttlig eller sämre ekologisk status enligt vattendirektivet och därför behöver någon form av restaurering. 2003/04:51, bet. 2003/04:MJU13. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5. Det är möjligt att nå miljökvalitetsmålet om ytterligare åtgärder vidtas När det gäller möjligheten att nå miljökvalitetsmålet har regeringen gjort den sammanfattande bedömningen att det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag om ytterligare åtgärder vidtas. När det gäller insatser för att nå detta och andra vattenrelaterade miljökvalitetsmål förutsätter regeringen att genomförandet av relevanta handlingsplaner och åtgärdsprogram så långt som möjligt samordnas och integreras. Regeringen anger bl.a. följande prioriterade frågor: Genom samordning åstadkomma ett effektivt åtgärdsarbete. Den nya myndigheten för havs- och vattenmiljöfrågor får en viktig roll i detta arbete. Centrala utgångspunkter för myndighetens arbete är bl.a. ramdirektivet för vatten. Samordna omprövningen av vattendomar så att både miljöns och kraftproduktionens behov kan tillgodoses. Dagens vattendomar återspeglar inte alltid ett optimalt miljö- och energitänkande och behöver omprövas. Skadade, fysiska miljöer bör restaureras och naturliga ekosystem och organismsamhällen återskapas och viktiga kulturmiljövärden bevaras.52 har i sin årliga redovisning av miljökvalitetsmålen 2011 konstaterat att det finns en positiv trend för miljöutvecklingen vad gäller Levande sjöar och vattendrag: Det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet om ytterligare åtgärder vidtas. Tillståndet i miljön förändras i positiv riktning. För att nå målet krävs att problemen med övergödda eller försurade sjöar och vattendrag minskar, att intensiteten i arbetet med restaurering av vattendrag ökar samt att fler sjöar och vattendrag med höga natur- och kulturvärden får ett långsiktigt skydd.53 Delmål om kultur- och naturmiljöer har inte nåtts Regeringen har till redovisat att delmål 1 om skydd av kultur- och naturmiljöer inte kommer att nås inom den uppsatta tidsramen. bildades ett fyrtiotal naturreservat och åtta biotopskyddsområden för att öka skyddet av värdefulla limniska natur- och kulturmiljöer. Inga kulturreservat bildades under 2009.54 Miljömålsrådet55 har bedömt att mellan 50 och 100 särskilt värdefulla limniska naturområden saknar tillräckligt skydd. Rådet menar att åtgärdstakten för skydd i dessa områden är för låg. 2009/10:155. 53Naturvårdsverket, 2011d. 2010/11:1 utg.omr. 55Miljömålsrådet var en instans för samråd och samverkan i arbetet för att uppnå miljökvalitetsmålen. I rådet ingick företrädare för myndigheter och organisationer. Sedan upphörde har fått i uppgift att samordna myndigheternas arbete med uppföljning och utvärdering i miljömålssystemet. det enligt 424 biotopskydd, 12 kulturreservat och 357 naturreservat med syfte att skydda sjöar och vattendrag. Enligt rådet ingår sjöar och vattendrag ofta i skyddade områden men endast av naturreservaten är avsatta med limniska värden som motiv.56 har påpekat att de ovan uppräknade limniska miljöerna gäller oreglerade vattendrag med höga naturvärden och kvaliteter. Delmål om restaurering av vattendrag har inte nåtts Regeringen har gjort bedömningen att det inte är möjligt att nå delmål 2 om åtgärdsprogram för restaurering av vattendrag inom utsatt tid. Omkring 700 vattendrag bedöms ha behov av restaurering. Naturvården i sjöar och vattendrag är eftersatt. Vattenmyndigheterna har i sina förslag till åtgärdsprogram definierat olika typer av åtgärdsbehov, vilka enligt regeringen kommer att ligga till grund för kommande restaurering. Behov av åtgärder kan också finnas för mindre vatten. Regeringen anger att arbetet har påskyndats av de ökade resurser som länsstyrelserna fått och av det stöd som den nationella strategin samt en av myndigheterna framtagen handbok och manual ger. Trots att vägledning numera finns är ett av de stora hindren för snabbare framsteg de tids- och resurskrävande omprövningar av vattendomar som är nödvändiga, enligt regeringen. Regeringen har angett att det är en prioriterad uppgift att restaurera skadade, fysiska miljöer och återskapa naturliga ekosystem och djur- och växtsamhällen. Regeringen betonar att bl.a. dammar och vattenkraftverk innebär betydande ingrepp i miljön. Behovet av att återskapa naturliga bestånd av djur och växter är stort. Regeringen tar vidare upp att även har påtalat behovet av vandringsvägar för fisk.57 Regeringen redovisar att bestånden av självreproducerande lax är svaga i vissa skogsälvar och bestånden av havsöring är svaga i många vatten från till . I vissa älvar finns en konkurrens mellan öring, lax och andra fiskarter, som kan behöva hanteras för att uppsatta mål för alla arter ska kunna nås. Delmål 3 har inte nåtts men delmålen 4 och 5 bedöms vara uppnådda Delmål 3 om vattenförsörjningsplaner har inte nåtts inom den utsatta tidsramen. Regeringen konstaterar att arbetet pågår men i alltför långsam takt. Delmål 4 om utsättning av djur och växter bedöms i stora drag vara uppnått. konstaterar regeringen att problem återstår med bl.a. illegala och oavsiktliga utsättningar. Den största mängden utsatt fisk sker genom kompensationsutsättningar av lax i utbyggda älvar (se avsnitt 3). Delmål 5 om hotade arter är enligt regeringen uppnått. Utbredningen av flera hotade arter har vidgats och enskilda bestånd har stärkts. Arbete pågår med att återskapa bestånd som utrotats både vad gäller fiskar och blötdjur. 2008/09:170, bet. 2008/09:MJU29. antal bestånd av lax i främst mindre älvar är fortfarande hotade. det är många bestånd av laxfiskar skadade av vattenregleringar och brist på Flera aktörer har konstaterat att ökande efterfrågan på förnybar energi kan leda till ökat tryck på utbyggnad av vattenkraft. Dessutom förs ofta även fram att det finns målkonflikter mellan olika miljömål. att det finns en målkonflikt mellan energimålen om vattenkraften som pro- ducent av förnybar el och miljömålens krav på att vattendrag ska användas på ett ekologiskt hållbart sätt och att deras variationsrika livsmiljöer ska Å ena sidan står vi inför utmaningen att öka andelen förnybar ener- gi och minska påverkan på vårt klimat. Å andra sidan har vi stora krav på att skydda och förbättra vattenmiljöer som i varierande grad är påverkade formulerar konflikten på följande Det finns en konflikt mellan främjandet av vattenkraften och motstående Denna kan inte beskrivas så enkelt som att produktionen står En hög produktion i vattenkraftverken är positiv för klima- tet, eftersom denna el-produktion inte bidrar till klimatförändringen.59 Flera aktörer betonar att målkonflikterna inte ska överdrivas. Kammarkollegiet menar att de olika målen syftar till att rädda den biologis- ka mångfalden och betonar att miljömålen ska lösas till- Exempelvis ska klimatmålet uppnås utan att det uppstår någon skada på den biologiska mångfalden. Även EU-direktiv om förnybar energi bygger på samma princip, dvs. att det ska genomföras utan att miljön i öv- rigt tar skada. menar att talet om målkonflikter ofta an- vänds av kraftbolagen, samhällsdebattörer och politiker för att försvara menar att småskalig vattenkraft stöder alla de 16 nationella miljökvalitetsmålen. att t.ex. förnybarhetsdirektivet och vattendirektivet inte är motstridiga utan att de snarare kompletterar varandra. Det finns lokala intressekonflikter Vattendragens användning har även betydelse för bl.a. turism och friluftsliv. Därför uppstår på lokal nivå ofta intressekonflikter mellan vattenkraften och motstående intressen, bl.a. fritidsfiske och fisketurism. Det kan också uppstå intressekonflikter mellan att bevara kulturmiljöer längs vattendragen, vattenkraft och insatser för att återskapa biologisk Från betonas att det är viktigt att lyfta fram att vattenkraften har funnits . Att riva ut dammar som inte har någon funktion för vattenkraftsproduktion kan vara genomförbart men kan då också få konsekvenser för kulturmiljön och turismen, och ofta kan också 2009/10:155. 59 SOU 2009:42. lokalbefolkningen vilja ha kvar dammar som funnits . Exempelvis lämningar från flottningstiden och gamla dammar är en del av kulturmiljön. Dessutom kan det finnas fornlämningar längs vattendragen. Erfarenheter från visar att det oftast går att lösa de frågor som uppkommer, t.ex. i samband med restaurering av flottningsleder. Även menar att det går att hitta lösningar som accepteras av alla parter. Det kan t.ex. handla om att en gammal kvarn är en del av kulturmiljön eller att lokalbefolkningen vill ha kvar dammen i byn. konstaterar att konflikter med lokalbefolkningen mycket sällan uppstår när det handlar om att skapa lokal förankring för insatser som görs för att bevara och återskapa biologisk mångfald. Däremot är konflikter med kraftbolagen vanliga av ekonomiska skäl. Uppföljningssystemet inom miljöområdet har ändrats. Förändringarna kring miljömålen har bl.a. inneburit att har lagts ned och att har fått ett utökat ansvar för att samordna myndigheternas miljömålsuppföljning. Vid har en samverkansgrupp skapats med representanter för samtliga myndigheter med en roll i miljömålssystemet samt viktiga intresseorganisationer. Det kan konstateras att en första årlig uppföljning har tagits fram av Naturvårdsverket.60 Dessutom genomförs en fördjupad utvärdering av miljömålen. Enligt uppgift från pågår arbetet med fördjupade utvärdering. Eftersom förändringen har genomförts är det svårt att bedöma hur det nya uppföljningssystemet fungerar. 60 , 2011d. 5 Ansvarsfördelning för biologisk mångfald i rinnande vatten 5.1 Riksdag och regering Vatten en naturresurs och ett livsmedel Vatten är det viktigaste livsmedlet men är även en naturresurs som fyller flera andra funktioner, bl.a. har vattnet stor betydelse för friluftsliv, rekreation, fritidsfiskeverksamhet och som biotop. Vattendragen har ett egenvärde som bas för naturmiljöer och biologisk mångfald. Vattendrag utgör också en förnybar energikälla, där nyttjandet kan komma i konflikt med andra intressen. Många industrier är beroende av god vattentillgång och bra vattenkvalitet, och de areella näringarna är beroende av vattenresurserna. Detta innebär att vattenfrågorna är komplexa och berör olika riksdagsutskott, departement och statliga myndigheter samt olika delar av kommunernas verksamhet.61 Frågor som rör vatten och vattendrag bereds i av flera olika utskott. När det gäller huvudämnet för denna uppföljning, den biologiska mångfalden i rinnande vatten, kan konstateras att miljö- och jordbruksutskottet bereder ärenden om bl.a. fiske, naturvård samt miljövård i övrigt som inte tillhör något annat utskotts beredning. I beredningsområdet ingår bl.a. och . övertar den nya Havs- och vattenmyndigheten uppgifterna. Frågor rörande vatten berör dock även i hög grad andra utskott. bereder ärenden om vattenrätt och fysisk planering. har vid olika tillfällen behandlat motioner kring vattenrätt (se bl.a. avsnitt 6.1.1). När det gäller vattenkraften som energikälla kan konstateras att näringsutskottet bereder ärenden om energipolitik. Inom näringsutskottets beredningsområde ingår och . När det gäller kulturmiljöerna längs vattendrag, bl.a. i form av fornlämningar, kvarnar och gamla kraftverk, kan nämnas att kulturutskottet bereder kulturarvsfrågor. är en av de myndigheter som arbetar med frågor kring restaurering av vattendrag. Andra viktiga aktörer när det gäller frågan om biologisk mångfald i rinnande vatten är Kammarkollegiet, länsstyrelserna samt mark- och miljödomstolarna. ansvarar för frågor som gäller myndigheten , justitieutskottet ansvarar för frågor som gäller Domstolar, inklusive mark- och miljödomstolarna, och för frågor som gäller länsstyrelserna. Vidare kan nämnas att försvarsutskottet bereder frågor om dammsäkerhet. 61 Se bl.a. SOU 2010:17. ANSVARSFÖRDELNING FÖR BIOLOGISK MÅNGFALD I RINNANDE VATTEN Frågor rörande vattendrag och vattenkraft handläggs av olika departement inom . arbetar med frågor som rör biologisk mångfald. Inom ansvarsområdet finns vidare bl.a. miljölagstiftningen, miljökvalitetsmålen och arbetet med vattenvård. Frågor om skydd av vattenresursen handläggs av , och tillsynen utövas av , de olika länsstyrelserna och kommunernas miljö- och hälsoskyddsnämnd. är ansvarigt departement för den nya Havs- och vattenmyndigheten. Landsbygdsdepartementet arbetar med frågor kring fisket. Som livsmedel sorterar vatten under Landsbygdsdepartementets ansvarsområde med som central tillsynsmyndighet. arbetar med energifrågor och frågor kring vattenkraften som näring. har betonat att vatten och hav samt biologisk mångfald utgör två av regeringens och miljöministerns fyra viktiga prioriteringar inom miljöområdet. När det gäller vatten- och havsfrågor har regeringen bl.a. genomfört följande: Skrivelse 2009/10:213 Åtgärder för levande hav () Proposition 2008/09:170 En sammanhållen svensk havspolitik () Helcoms handlingsplan för (BSAP) antogs 2007 av för (Östersjöstrategin) lanserades under ordförandeskap i EU nationella plan för genomförandet av Helcoms handlingsplan () Maritima strategin () Lagstiftning kring havsplanering: Planering på djupet fysisk planering av havet (SOU 2010:91) är nu på remiss och en proposition planeras. Arbetet inom EU med direktivet och vattendirektivet Arbetet med den nya Havs- och vattenmyndigheten Proposition 2009/10:155 Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete.62 finns en interdepartemental arbetsgrupp bestående av tjänstemän från , , och som ser över frågan om man kan stärka vattenmiljön kring vattenkraftverken. Den interdepartementala arbetsgruppen har haft möten med kraftbolagen och miljörörelsen och kommit fram till att parterna tolkar och vattenlagen på olika sätt. Enligt är alla aktörer överens om att det finns ett problem med den biologiska mångfalden i rinnande vatten till följd av vattenkraften. Bakgrunden till arbetet är som enligt Miljödepar- 62 , intervju . ANSVARSFÖRDELNING FÖR BIOLOGISK MÅNGFALD I RINNANDE VATTEN tementet var oenig och lämnade delvis motstridiga förslag. betänkande har inte remissbehandlats. pågår arbetet också med anledning av tillkännagivande om fiskvägar efter förslag från civilutskottet (se avsnitt Regeringen avser att senare lägga fram en skrivelse till . 5.2 Statliga och kommunala myndigheter På central nivå är det främst tre myndigheter som är involverade i statens åtgärder för biologisk mångfald i rinnande vatten: , och Kammarkollegiet. Myndigheternas uppdrag regleras i respektive myndighets instruktion och i regeringens regleringsbrev. som denna uppföljning genomförs pågår en omstrukturering av de statliga myndigheternas ansvar för arbetet med vattenfrågor. Denna uppföljning utgår huvudsakligen från de förhållanden som rådde . har en central roll i miljöarbetet och ska vara pådrivande och samlande vid genomförandet av miljöpolitiken. ska främja en hållbar utveckling med utgångspunkt i den ekologiska dimensionen. ska bl.a. samordna uppföljning och utvärdering i fråga om miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag.63 Inom området biologisk mångfald och vattenkraft arbetar verket dels med att fördela bidrag, dels med att medverka i ca 15 ansökningsmål rörande vattenkraft. Enligt ska , Kammarkollegiet, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, samt kommunen, när det behövs, föra talan i miljödomstolsmål för att tillvarata miljöintressen och andra allmänna intressen (se avsnitt 6.2). fördelar bl.a. medel till kalkning av försurade sjöar och vattendrag samt skötsel av skyddade områden. kan, liksom , bidra ekonomiskt till utredningar inför domstolsärenden och restaureringsprojekt. är tillsynsvägledande myndighet för bl.a. vattenverksamheter. har inte rätt att delta i mål som gäller tillsyn. Verket har totalt ca 15 miljöjurister, varav ungefär en halv tjänst går till vattenverksamhetsområdet. genomförs olika förändringar vad gäller ansvar för vattenfrågor. Genom inrättande av den nya Havs- och vattenmyndigheten övergår huvudsakligen centrala ansvar för partsrollen och tillsynsvägledning till den myndigheten. var en instans för samråd och samverkan i arbetet för att uppnå miljökvalitetsmålen. I rådet ingick företrädare för berörda myndigheter och organisationer. Sedan upphörde har fått i uppgift att samordna myndigheternas arbete med uppföljning och utvärdering i miljömålssystemet. 63 Förordningen (2009:1476) med instruktion för . ANSVARSFÖRDELNING FÖR BIOLOGISK MÅNGFALD I RINNANDE VATTEN har sektorsansvar för miljöfrågor med anknytning till myndighetens verksamhetsområde. Myndigheten ska inom ramen för detta ansvar vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter. Verket ska bl.a. följa, utvärdera samt hålla regeringen informerad om fiskresursernas tillstånd.64 arbetar med fiskevård och prövar bl.a. frågor om bidrag till fiskevård (se avsnitt 6.1.3). arbetar i stor utsträckning med vatten som är påverkade av vattenkraft där verket är utpekat i vattendomar för att ha ett ansvar för uppföljning och prövotider för föreskrifter i vattendomar. har vidare en skyldighet enligt att yttra sig i miljöbalksärenden när ansökningshandlingar översänts till verket. ska yttra sig till miljödomstolen över vattenanläggningens eller verksamhetens inverkan på det allmänna fiskeintresset samt föreslå de bestämmelser som behövs till skydd för fisket. har också en möjlighet att begära sakkunnigförordnanden för undersökning på plats innan verket avger yttrande till miljödomstolen. utarbetar biologiska underlag inför omprövningar av vattendomar på uppdrag av Kammarkollegiet som tar fram juridiska underlag inför omprövningar. Verket har i uppföljningen poängterat den särskilda möjlighet för omprövning av villkor om föreskrifter till skydd för fisket som har. medverkar i sammanlagt ett tiotal omprövningar av vattendomar . Vid tillståndsprövningar av vattenkraftverk föreslår skyddsåtgärder i ett hundratal ärenden . i , och utför undersökningar och utredningar om fiskbestånd och fiske i ansökningsmål enligt . bedriver även kontrollverksamhet av domsatta skyldigheter i flera vattendrag, exempelvis kontroll av kvaliteten på smolt65 som utplanteras i kompensationssyfte för fiskeskada samt uppföljningar av provisoriska föreskrifter i domar för exempelvis fiskvägar och tappningsbestämmelser i kraftverk. Verksamhetsutövare kan också dömas att inbetala en s.k. fiskeavgift för att kompensera temporära eller oåterkalleliga fiskeskador.66 I vissa fall har verksamhetsutövare en skyldighet att inbetala s.k. villkorsmedel i enlighet med regeringsbeslut. Dessa avgifter används efter bestämmande i olika fiskevårdsprojekt till gagn för biologisk mångfald. Förutom att bevilja medel medverkar vanligtvis genom arbete i samverkansgrupper i berörda vattenområden. Medlen är fonderade hos Kammarkollegiet och uppgår till ca . 64Förordningen (2007:1045) med instruktion för . 65Smolt är ett uppväxtstadium hos fiskarten lax, då den har ändrat sina fysiologiska processer för att klara vandringen från rinnande vatten ut i havet. 66Lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet. ANSVARSFÖRDELNING FÖR BIOLOGISK MÅNGFALD I RINNANDE VATTEN upphör och de uppgifter som myndigheten har haft flyttas till , () och Havs- och vattenmyndigheten som startar sin verksamhet . I samband med avvecklingen av försvinner också den skyldighet verket har haft att avge yttrande över verksamheter eller anläggningars inverkan på allmänt fiskeintresse enligt i ansökningsmål. Den nya myndigheten ska ha ett övergripande ansvar för arbetet med att nå de miljökvalitetsmål som rör havs- och vattenmiljön. Den ska även ha ett samlat ansvar för fysisk havsplanering. Myndigheten ska även samordna nationella insatser som föranleds av EU:s direktiv och EU:s ramdirektiv för vatten. Myndigheten ska ha en tillståndsgivande, reglerande och kontrollerande roll på fiskets område. Kammarkollegiet, och länsstyrelserna har talerätt i vattenmål. har även den nya Havs- och vattenmyndigheten talerätt.67 Kammarkollegiet för talan i mark- och miljödomstol för det allmänna för att ta till vara miljöintressen och andra allmänna intressen i enlighet med vad som anges i . Kammarkollegiets behörighet att arbeta med vattenfrågor avgränsas av myndighetens uppdrag i och myndighetens instruktion.68 Kammarkollegiet hör tillsammans med och länsstyrelserna till de myndigheter som hos miljödomstolen kan ansöka om omprövning av tillstånd, ändring eller upphävande av villkor eller andra bestämmelser eller meddelande av nya sådana. Kammarkollegiet får alla vattenärenden på samråd. Alla kungörelser kommer till kollegiet, som koncentrerar sig på vattenmål. Kammarkollegiet har uppgett att en ambition är att gå in i alla mål som rör vattenkraft där det behövs. Kammarkollegiet är inblandat i två typer av mål som gäller tillstånd till vattenverksamhet: ansökningsmål och omprövningsmål. Kammarkollegiet har redovisat att det inkom 29 vattenkraftsärenden till Kammarkollegiet, varav kollegiet agerade i 22 ärenden.69 Kammarkollegiet har sex jurister som arbetar med att bevaka allmänna miljö- och naturvårdsintressen. Kammarkollegiet budgeterar för arbetet med att föra myndighetens talan i miljömål. Detta arbete omfattar tillståndsprocesser, ansökningar om återkallelse eller omprövning samt att föra statens talan i mål om ersättningar, bl.a. vid intrång i samband med beslut om områdesskydd. Budgetmedlen bekostar myndighetens egna rättegångskostnader, i vissa fall motparternas rättegångskostnader samt utredningskostnader inför omprövningar. 2010/11:MJU25. 6822 kap. 6 § och 24 kap. 7 § samt förordningen (2007:824) med instruktion för Kammarkollegiet. 69Kammarkollegiet, 2011c.