eunbil · GY0N25473B · 2011-01-01 00:00:00 — Rådets möte (rättsliga och inrikes frågor) den 24- Rubrik: och anslutningsprocess till Schengenområdet Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandlad vid samråd med : - Bakgrund (inkl. syftet med behandlingen i rådet) Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet har ännu inte meddelat hur frågan kommer att hanteras vid rådsmötet, möjligen ges bara en uppdatering av läget i anslutningsprocessen, möjligen kommer en politisk diskussion hållas kring ländernas anslutningsprocess, möjligen kan rådsslutsatser antas om att länderna (eller något av dem) till fullo genomfört den standardiserade utvärderingsprocessen inför en Schengenanslutning. Generellt om inleddes som ett mellanstatligt samarbete mellan medlemsländer som sinsemellan ville påskynda genomförandet av fri rörlighet för personer. Samarbetet innebär sammanfattningsvis att personkontrollen vid gränserna mellan de anslutna länderna tas bort men att ett antal s.k. kompensatoriska åtgärder införs genom att länderna följer ett gemensamt regelverk (Schengen aquis). I och med Amsterdamfördraget (1997/1999) inkorporerades i och blev således en del av den gemensamma acquin. Alla länder som därefter ansluts till EU förväntas även ansluta sig till . är bindande för medlemsstaterna då de ansluts till EU. En del av reglerna i synnerhet de som innebär att gränskontrollen vid inre gräns tas bort ska emellertid tillämpas först efter att rådet godkänt medlemsstatens förmåga att tillämpa regelverket på ett korrekt sätt. För att kunna bedöma denna förmåga utvärderas länderna inom ramen för Schengens utvärderingsmekanism. Kriterierna för utvärderingen utgörs av de relevanta delarna av kompletterat av praktiska anvisningar i gemensamma handböcker. De områden som utvärderas är: gränskontrollen vid yttre gräns, hur polissamarbetet fungerar, om det finns ett adekvat dataskydd, hur viseringsutfärdandet fungerar och förmågan att nyttja Schengens informationssystem. Rådsarbetsgruppen med ansvar för Schengenutvärderingar upprättar rapporter över de utvärderade områdena i vilka brister och förtjänster pekas ut. Vid brister ges länderna tillfälle att rätta till problemen. Med rapporterna som grund bereds sedan rådsslutsatser där rådet konstaterar att kandidatlandet utvärderats i enlighet med det överenskomna Schengenutvärderingsförfarandet och funnits ha förutsättningar att tillämpa regelverket på ett korrekt sätt. Därefter antas ett rådsbeslut där rådet formellt anger från vilket datum ska tillämpas i sin helhet i landet (m.a.o. datumet för när gränskontrollen vid inre gränser upphävs). Beslut om utvidgning av Schengenområdet har senast tagits avseende nio nya medlemsstater (, , , , , , , och ) och därefter det via avtal associerade . och Processen för utvärdering av och förmåga att tillämpa inleddes . Enligt den tidigare överenskomna tidsplanen skulle länderna kunna anslutas till Schengenområdet . Utvärderingarna är genomförda och rapporterna avseende de inspekterade områdena är till största delen färdigställda. Schengenutvärderingsarbetet håller m.a.o. på att närma sig ett avslut även om det på något område kvarstår behov av anpassningsåtgärder. Vid sidan av Schengenutvärderingen är och föremål för en särskild övervakningsmekanism (cooperation and verification mechanism - CVM). CVM är en kontrollmekanism som beslutades i samband med att de två länderna beviljades medlemskap i . I rapporter från CVM har det indikerats brister avseende i första hand korruptionsbekämpning men även avsaknad av reformer för att säkerställa det judiciella systemets oberoende. Rapporterna visar att ländernas generella reformarbete på det rättsliga och inrikes området avtagit. Mot den bakgrunden har en diskussion uppstått kring huruvida och är redo för en anslutning till Schengenområdet i enlighet med sin ursprungliga tidsplan. Rättslig grund och beslutsförfarande Rådsslutsatser för det fall sådana kommer bli aktuella - fordrar ingen rättslig grund i . Svensk ståndpunkt Det pågår intensiva diskussioner om hur frågan om och Schengenanslutning ska hanteras. är det därför för tidigt att fastställa någon tydlig svensk position när det gäller vilka åtgärder som kan och bör vidtas. Den politiska diskussionen vid rådet som vi välkomnar syftar till att hitta möjligheter som kan tillfredställa alla parter. Dels och som av naturliga skäl vill att deras medborgare ska kunna åtnjuta samma rättigheter som övriga EU-medborgare. Dels de länder som ser risker i att bristande korruptionsbekämpning m.m. i ett Schengenland utgör ett hot mot deras egna interna säkerhet. bör gå in i de här diskussionerna med vissa grundförutsättningar. Vi bör kunna klargöra att vi ser positivt på de framsteg som gjorts när det gäller de specifika förberedelserna för att kunna tillämpa på ett korrekt sätt. När det gäller den övergripande reformprocessen bör vi däremot framhålla nödvändigheten av att arbetet med fortsatta konkreta reformer i de båda länderna skyndsamt intensifieras. Det är viktigt med tydliga resultat, inte minst vad gäller kampen mot korruption. Medlemsstaterna måste kunna ha tillit till varandras system. En fråga som diskuterats, och som vi kan stödja, är att en arbetsgrupp kan ta fram en förnyad färdplan för anslutningen nu när det framstår som klart att det tidigare måldatumet inte kan nås. Vi bör verka för att en sådan färdplan är tydlig beträffande förstärkta ambitioner från de berörda länderna när det gäller exempelvis arbetet mot korruption. måste vi värna att de kriterier vi gemensamt satt upp för ett Schengeninträde som ska gälla för alla länder, stora som små respekteras. Vi bör därför inte stödja en inriktning som ställer nya krav för och anslutning än för övriga medlemsstater. Om frågan om antagande av rådsslutsatser aktualiseras bör kunna acceptera sådana förutsatt att de inte går längre än att konstatera att ländernas Schengenutvärderingsprocess har avslutats och att de tekniska kriterier som finns uppställda uppfyllts i tillräcklig grad för Schengenanslutning. inställning har ännu inte tagit ställning till frågan om ländernas anslutning till Schengenområdet. Förslaget - Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa De bestämmelser som reglerar förhållande till övriga Schengenstater behöver inte justeras med anledning av att ett EU-medlemsland ansluts till samarbetet. Ekonomiska konsekvenser Anslutningen torde sakna beräkningsbara ekonomiska konsekvenser för .