rfr · GY0WRFR6 · 2011-09-01 00:00:00 — Mitt största problem med barn och unga har egentligen varit institutionerna själva som inte vill prioritera barn- och ungdomsarbete. Ledningarna och politikerna är ganska överens om att detta är prioriterat, men när man de facto kommer med ett nollsummespel och ska behandla sin budget är det inte lätt att driva igenom detta förändringsarbete i de egna organisationerna. Då handlar det egentligen om att det är statusen för barnkultur som är problemet. , : Jag tänkte på konkreta forskningsresultat, när forskningsinstitutioner har tittat just på när man har arbetat systematiskt med kulturaktiviteter och kreativa aktiviteter i skolan. Jag skulle vilja hänvisa till Ofsted, den brittiska skolinspektionen, som har gjort flera intressanta studier som visar på konkreta effekter både på ett individuellt plan, hur man stärks som individ av att arbeta på detta sätt, och kunskapsmässigt, hur man presterar mer därför att ens inställning till lärande blir mycket mer positiv. Du blir också tryggare i dig själv och blir mer nyfiken. Detta påverkar i sin tur även skolans klimat, alltså trygghetsklimatet på själva skolan. De har ganska mycket skrivet, så där kan man hitta en hel del. , : Frågan var om det krävs samarbete mellan musik- och och för att estetiska ämnen ska fungera, om jag fattade frågan rätt. Jag tycker att man kan svara både ja och nej på det. Nej, ur den synvinkeln att man ibland glömmer bort storleken på de här verksamheterna. estetiska verksamhet är mycket större än . Kulturskolorna tillsammans kostar i kommunala bidrag ungefär 1,8 miljarder, men det som man från samhällets sida satsar på estetiska ämnen i skolan är betydligt mer, dubbelt så mycket. Det innebär också att skolan måste ta det ansvaret och se till att det finns bra pedagoger. Som från nämnde kom det en rapport om musikundervisningen som fungerar väldigt dåligt i skolan. Det är mycket kreativa resurser som går till spillo eftersom det fungerar dåligt i skolan. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BARNS OCH UNGAS RÄTT TILL KULTUR 2010/11:RFR6 inte att man kan säga att roll är att göra något åt det, utan det måste vara skolans roll. Å andra sidan kan man svara ja, på det viset att det finns all anledning att man samverkar. I små kommuner är det fullständigt självklart och nödvändigt att man samverkar, att samma personer arbetar i , i och i estetiska gymnasiet, att det är samma lärare. Annars får de inga tjänster. Det där är jätteviktigt. En viktig fråga är att man ser till att det finns lärare som är utbildade som fungerar i alla tre sammanhangen. kommer man bara att utbilda lärare för gymnasieskolan i estetiska ämnen, om man med det menar att de utbildas enbart för estetiska ämnen. Jag menar att man borde titta mer på lärarutbildningarna och hur man börjar samverka mellan skolformerna praktiskt. Men jag tycker att det är skolan som ska bjuda in till det och diskutera med hur man kan göra något bra tillsammans. : Jag tänkte på kultur kopplat till lärande. I den skola vi har jobbat med i har lärarna vittnat om att det under detta år har hänt jättemycket med eleverna, inte bara i situationen tillsammans med Operan utan över huvud taget i alla ämnen. Det har blivit en helt annan koncentration. Det har blivit en helt annan stämning i klassen socialt. Vi har en operapedagog, och jag brukar fråga henne: Hur får du alltid dina projekt att fungera? Du kan gå in i vilken klass som helst där de klättrar på väggarna och får det alltid att fungera. Vad är det du gör? Nej, men jag lyssnar på dem, och sedan lyssnar de på mig. Jag tror att det är en väldigt viktig clou när man jobbar med kultur att de får uttrycka sig och vi lyssnar på dem, och sedan är de beredda att lyssna på oss. Per , : Jag vill bara fylla på med tips. En av kolleger på , , har studerat sambanden mellan kulturaktiviteter i skolan och skolprestationer och skolupplevelser, bland annat med utgångspunkt i den nu Amerikabaserade forskaren . Ni kommer ihåg att det var han som pratade om flow, upplevelsen av flow. Det är intressanta studier. Sedan kan man säga generellt att den typen av studier är ganska svåra rent forskningsmetodiskt. Men det man har en god kunskap om på det pedagogiska området, didaktiska området, är värdet av att använda olika så kallade lärstilar, att man appellerar till olika sinnen i inlärningen. Där är kulturaktiviteterna ett aktivt pedagogiskt hjälpmedel. Men det kan utveckla mer, är jag helt övertygad om. , Kommuner och Landsting: Jag kan bara fylla på. sade mycket om . Operans projekt är jättebra, och det finns fler liknande kommunala exempel där pedagoger kommer in och jobbar med lärarlag i skolan, man skapar baslag, man skapar en scenproduktion och man gör hela hemläxan i svenska, matte, historia och engelska på precis samma föredömliga vis som Operan. Det finns i , 2010/11:RFR6 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BARNS OCH UNGAS RÄTT TILL KULTUR och det finns exempel från . Dem ska vi titta på, för det är intressant att se om vi kan utveckla dem. Vi pratar mycket om kommunernas ansvar generellt, och kulturskolorna är en stor del 1,8 miljarder, som nämnde tidigare. Därför tycker jag att det är bra med vi ska utnyttja den. Men vi ska också hjälpa till från SKL:s sida att sprida budskapet om den. Det är en stor undersökning där många är intervjuade, och det säger någonting om ungas behov . Det ska vi hjälpa till att sprida till våra kommuner. , Arbetets museum: Museer erbjuder mycket skolverksamhet åt skolorna, och då skolorna väljer att komma handlar det ofta om ämnen som man har svårt att prata om i skolsalen. Det kan handla om sexualitet, mobbning, främlingsfientlighet eller andra svåra ämnen som lärarna har svårt att nå eleverna i. De utställningar som vi gör, som Forum för levande historia gör eller som andra gör som tar upp dessa frågor väljer skolorna ofta att komma till. Där gör vi inom kulturen inom museiväsendet framför allt en stor tjänst mot skolorna. Det som du var inne på kring hedersrelaterat våld kommer också in där. När vi erbjuder diskussionsforum i workshopform till skolan tänder de på det och kommer till oss, och de använder då museerna i lärandet. , Kungliga Dramatiska Teatern: Jag är konstnärlig ledare på . Det var någon som pratade om institutionens roll i kulturlivet och hur mycket pengar man satsar. Vår nuvarande chef har gett Unga ett helt eget hus med en bra budget den kan alltid bli bättre. Ändå tycker jag att det är otroligt, fantastiskt, att vi har fått den här möjligheten. Om jag bara utgår från det professionella tycker jag nu i mitt möte med unga människor som går ut från teaterhögskolorna att det finns en genusmedvetenhet som är enorm hos både killar och tjejer. Jag tror att just genusperspektivet kommer att genomsyra hela konsten . Vår vision har varit att ta fram unga kvinnliga dramatiker framför allt, att uppmuntra det med nyskriven svensk dramatik. Det finns otroligt många bra unga människor som skriver bra. berättade att hon går på och vill bli dramatiker. Jag tycker att det låter jättebra. Du får gärna höra av dig till oss så ska vi ta del av din dramatik. Jag tror ju på teaterkonsten, även om det bara är av flickorna som kommer fram till det. Ingen har kunnat stoppa mig fast jag är ganska gammal vid det här laget. Jag tror att vill man någonting med sin konst finns det inte något som kan stoppa en. Vice ordföranden: Det var en bra avslutning. Det blev nästan ett anställningskontrakt för en av deltagarna. Jag har några frågeställare kvar på min lista, och det finns säkert en hel del svar att ge. Det finns anledning att konstatera att denna diskussion kommer att fortsätta. Även om just denna övning avslutas nu kommer diskussionen att fortsätta, dels genom att flera myndigheter har fått uppdrag att ta fram strate- OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BARNS OCH UNGAS RÄTT TILL KULTUR 2010/11:RFR6 gier på det här området, dels genom att det finns många organisationer flera av dem företrädda här men också de som inte är här som jobbar extremt framgångsrikt och strategiskt med de här frågorna. Det finns därmed anledning att se positivt . Dessutom är inte bara regeringen utan också samtliga partier i utskottet överens om att just barn- och ungdomskultur och barns och ungdomars fritid är något som är viktigt att prioritera. Vi kommer alltså att fortsätta diskussionen. En fördel med den här typen av samling är att man får många nya idéer. Jag skulle därför å kulturutskottets vägnar vilja tacka er som har deltagit i denna diskussion, och för att vi har fått väldigt mycket ny kunskap men också insett att det finns ytterligare mycket kunskap som vi behöver söka efter. Tack så mycket för att ni har deltagit! Vi hörs åter. Uppföljning av pensionsvillkoren inom scenkonstområdet offentliga utfrågning på temat hemlöshet Uppföljning av statens insatser inom havsmiljöområdet Fiskpopulationer i svenska vatten. Hur påverkas de av fiske, övergödning och miljögifter? Inventering av pågående forskning inom transportområdet 2008 Inventering av skatteforskare 2009 offentliga utfrågning om förhållandena i Bortförda och kvarhållna barn i internationella förhållanden Uppföljning av kvinnor intagna i kriminalvårdsanstalt offentliga utfrågning om kultur som kreativ Gasfrågan och energisäkerhet i EU:s yttre förbindelser Uppföljning av hyressättningen inom kulturområdet Uppföljning av statens insatser för småskalig livsmedelsproduktion Svenska fiskbestånd med framtidsfokus Forskning som berör socialtjänstlagen och kompletterande regelverk seminarium om en ny fosterdiagnostisk metod öppna seminarium om äldrefrågor Pumplagen uppföljning av lagen om skyldighet att tillhandahålla offentliga utfrågning om funktionshindrade och öppna seminarium om socialtjänstlagen med fokus på dess utformning och tillämpning inom den 28 offentliga utfrågning om den senaste tidens stora offentliga utfrågning om jämställdhet och makt- strukturer inom kulturens område Samhällsekonomisk kalkylering referat från trafikutskottets Uppföljning av ekologisk produktion och offentlig 2010/11 RFR2 Uppföljning av statens satsning på hållbara städer 2010/11 RFR3 CIVILUTSKOTTET, TRAFIKUTSKOTTET, MILJÖ- OCH Hållbara städer med fokus på transporter, boende och Offentlig utfrågning om vinterberedskapen inom järn- Utvärdering av penningpolitik och arbete med finansiell stabilitet 20052010 Evaluation of the Riksbanks monetary policy and work with financial stability 200510