rfr · GZ0WRFR1 · 2011-09-16 00:00:00 — I stort har kunskapen om fiskvägarna ökat och bl.a. myndigheterna menar att de numera fungerar bra och hänvisar både till forskningen inom området och till de erfarenheter som och länsstyrelserna har gjort . menar att det finns flera exempel på omlöp som fungerar, men det är viktigt att de sköts om, av kraftbolagen eller . Det finns exempel på åtgärder i form av nya fingaller med smalare spaltvidd och lägre lutning, vilka har lett till betydligt minskad dödlighet för ål vid nedströmspassage av vattenkraftverk (från dödlighet till dödlighet).123 har konstaterat att de åtgärder som genomförs för främjande av fiskvägar ofta grundar sig på praktisk erfarenhet och kunskap; bedömer att fiskvägar är av stort värde för fiskevården. Effekterna av åtgärderna kan främst ses i beståndsuppskattningarna av vandringsfisk. har redovisat att uppföljningar av effekter visar att dessa är mest påtagliga inom lax- och havsöringsförande vattendrag. Nya produktionsområden har gjorts tillgängliga bl.a. genom att fiskvägar byggts och dammar rivits ut. har redovisat följande exempel på resultat av fiskevårdsåtgärder: Den goda beståndsstatus som västkustöringen uppvisar är ett exempel på en långvarig och varierad fiskevård som bedömts vara framgångsrik där främjande av fiskvägar är en viktig del. Studier av fiskvägar i visade att fiskfaunan uppströms nya fungerande fiskvägar snabbt liknande faunan nedströms med ökningar av öringbeståndet på som artantalet ökade i samtliga undersökta sex vattendrag. För annan vandringsfisk än lax och havsöring är de sammantagna effekterna svårbedömda. har även behovet av fiskvägar för utvandrande fisk uppmärksammats. Gullspångslaxen är en unik insjölevande laxstam, vars naturliga bestånd utgörs av av det ursprungliga beståndet, vilket gör att den är mycket sårbar. Med målsättningen att stärka och säkerställa det naturliga beståndet har bl.a. en fisktrappa byggts i och 1 ha återställda reproduktionsområden har blivit nåbara. De åtgärder som utförts bedöms väsentligt ha förbättrat betingelserna för bevarande av de naturliga bestånden av Gullspångslax och -öring. I har inriktningen varit att återskapa laxfiskens tidigare vandringsmöjligheter och att öka den nuvarande naturliga laxfiskproduktionen i ån. anlades två stora fiskvägar vid de båda Hemsjökraftverken. idrift och lekuppvandrande laxfisk har haft möjlighet att vandra upp till de långa strömsträckor som finns uppströms kraftverken. Resultat nåddes redan de första säsongerna då både lax och havsöring vandrade genom fiskvägarna och lekte naturligt på flera platser. 123 , 2009. INSTRUMENT FÖR ATT BEVARA OCH ÅTERSKAPA MÅNGFALD produktionsarealen ökade med 21 ha, ungefär en ökning jämfört med tidigare. Lax och havsöring i har varit i fokus för fiskvandringsproblematik, vilket innebär att flera kraftverk måste förses med fiskvägar. Ett första steg togs i och med att omlöp byggdes vid kraftverken i Finsjö. Efter att dessa fiskvägar uppförts har fisken tillgång till ytterligare av ån, med minst 3,8 ha lekbotten. Kraftverket i Emsfors revs och omprövning av villkor för fiskväg i Hedefors kraftverk i Säveän i pågår. Totalt kommer laxfiskarnas tillgängliga lekbottenyta att öka med , vilket ska stärka bestånden av lax och öring i ån.124 6.2 Rättsliga verktyg enligt 6.2.1 Miljölagstiftningen och biologisk mångfald i vattendrag Den svenska miljölagstiftningen är huvudsakligen samlad i , vilken trädde i kraft 1999.125 Dessutom finns andra lagar, EU-bestämmelser, internationella konventioner samt förordningar och föreskrifter som rör den biologiska mångfalden. När det gäller kan särskilt EU:s ramdirektiv för vatten, förordningen om ål samt direktivet om förnybar energi126 nämnas. Svenska bestämmelser om vattenverksamhet, vattenanläggningar och rådighet127 över vatten finns i och i en särskild lag.128 godkände regeringens förslag om en ny miljöbalk efter beredning i dåvarande jordbruksutskottet. Riksdagsbeslutet syftade till att ge en samordnad, skärpt och breddad miljölagstiftning med det övergripande målet att främja en hållbar utveckling. I den nya sammanfördes bestämmelserna i sammanlagt 15 miljö- och resurslagar, däribland de centrala bestämmelser i vattenlagen som hade anknytning till miljöfrågor. konstaterade att det t.ex. innebar att de allmänna hänsynsreglerna och andra miljö- och hälsoskyddsregler i balken även ska tillämpas på vattenverksamhet. Vattenlagens övriga bestämmelser om olika detaljfrågor såsom 124Fiskeriverket, e-brev . 125Miljöbalken (1998:808). 126Europaparlamentets och rådets direktiv /60/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område; rådets förordning (EG) nr 1100/2007 av om åtgärder för återhämtning av beståndet av europeisk ål samt och rådets direktiv /77/EG av om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el. 127Rätten att disponera över vattenområde för olika verksamheter kallas i för rådighet. 128Miljöbalkens 11 kap. och lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet. Dessutom finns bestämmelser i förordningen (1998:1388) om vattenverksamhet. INSTRUMENT FÖR ATT BEVARA OCH ÅTERSKAPA MÅNGFALD samfälligheter samlades i en lag med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet.129 Det har funnits olika lagar som har reglerat prövningen av vattenverksamhet. Vattenrättsliga rättigheter som uppkommit enligt äldre regler anses i viss utsträckning fortfarande gälla.130 Bland de lagar som har reglerat och reglerar prövning av vattenverksamhet kan nämnas vattenrättsförordning samt och vattenlagar. I och med införandet av 1999 lyftes vattenlag in i . I en promemoria från konstateras att överföringen av vattenlagstiftningen till skedde på ett sätt som har inneburit att vattenlagstiftningen inte är eller av domstolarna inte uppfattas som helt integrerad med miljöbalken.131 kartläggning av befintliga vattenverksamheter visar att merparten av vattenkraftverk och regleringsdammar är tillståndsprövade enligt vattenlag. Betydligt färre är tillståndsprövade enligt vattenlag eller enligt . Det finns olika verktyg för att genom åtgärda de problem för den biologiska mångfalden som vattenkraften orsakar. I det följande beskrivs sex av dessa verktyg. 1 Ansökan om nytt tillstånd till vattenverksamhet (ansökningsmål) Med vattenverksamhet avses t.ex. byggande eller utrivning av dammar, markavvattning, byggnad i vatten, restaurering av vattenfåra eller bottnar och grävning eller andra åtgärder som förändrar vattnets djup eller läge. Enligt huvudregeln är vattenverksamheter tillståndspliktiga132 och ska tillståndsprövas av miljödomstol om det inte är uppenbart att varken allmänna eller enskilda intressen skadas. Det kan t.ex. handla om hur mycket vatten som får eller måste tappas genom en damm eller vattenkraftverk och inom vilka gränser dessa vattenstånd måste ligga och dessa värden gäller. Mindre vattenverksamheter kan anmälas till i stället för att tillståndsprövas. I tillståndsärenden där verksamheten kan påverka fiskbestånd eller fiske ska yttra sig. Miljödomstolen ska förordna om sakkunnigutredning om anser att ett yttrande kräver undersökning på plats. En sådan bekostas av verksamhetsutövaren.133 I de fall som deltar i arbetet utan sakkunnigförordnande finansieras insatserna via förvaltningsanslag. Det finns två typer av tillståndsprövningar som initieras av verksamhetsutövarna: Det kan för det första handla om nyetablering, mestadels att en verksamhetsutövare vill nyetablera småskalig vattenkraft genom att t.ex. sät- 1997/98:45, bet. 1997/98:JoU20. 13034 § (1998:811) lagen om införande av . Se även bl.a. , 2007. 131Regeringskansliet, , 2011. 13211 kap. 2 § . 13312 kap. 6 § . INSTRUMENT FÖR ATT BEVARA OCH ÅTERSKAPA MÅNGFALD ta in en turbin i en gammal damm som inte har använts . Det blir då ofta en prövning i miljödomstolen, men reglerna om lagligförklaring innebär att gamla rättsregler fortsätter att tillämpas till viss del. Det kan för det andra handla om förändringar av pågående verksamheter, ofta att t.ex. turbiner i befintliga kraftverk börjar bli gamla och mås- te bytas ut. Verksamhetsutövaren måste då inkomma med en tillståndsansökan.134 Vid tillståndsprövningen ska tillståndsmyndigheten ta ställning till vilka skyddsåtgärder och vilka begränsningar för verksamheten som behövs från miljösynpunkt och som är möjliga och skäliga att kräva utifrån vad ansökan omfattar. Dessa försiktighetsmått anges som villkor i domen eller beslutet. Som exempel på typiska villkor om vattenverksamhet i tillstånd kan nämnas regler om minimitappning, anläggande av fiskväg i form av ett omlöp, anläggande av fisktrappa för fiskens uppvandring, regler om att grumlande arbeten inte får ske under vissa perioder samt genomförande av kompensationsåtgärder i form av t.ex. utläggande av sten och grus eller utsättning av fiskyngel.135 Kammarkollegiet är part i tillståndsprövningar. Även och har rätt att agera som part. De biologiska bedömningarna i ärendena görs huvudsakligen av och länsstyrelserna och delvis av . kan myndigheter, främst Kammarkollegiet, ta in konsulter för att göra biologiska bedömningar. 2 Tillsyn av vattenverksamhet Tillsynen ska säkerställa syfte, att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. ska på eget initiativ eller efter anmälan kontrollera efterlevnaden av och vidta de åtgärder som behövs för att åstadkomma rättelse.136 I fråga om vattenverksamhet som omfattas av tillstånd ska tillsynsmyndigheten liksom verksamhetsutövaren även fortlöpande bedöma om de meddelade villkoren i ett tillstånd är tillräckliga. ska dessutom genom bl.a. rådgivning och information skapa förutsättningar för att balkens ändamål ska kunna tillgodoses. När det gäller vattenanläggningar har hela tillsynsansvaret såvida inte delegering gjorts till nämnd. vägleder i frågor om dammsäkerhet och vägleder i resterande frågor. tillsynssystem bygger till stor del på att verksamhetsutövaren kontrollerar sig själv och rapporterar resultatet av kontrollen till tillsynsmyndigheten. Egenkontrollen omfattar bl.a. kontrollprogram, egenkontroll genom reglerna i egenkontrollförordningen137 samt reglerna om miljörapport. Reglerna om miljörapport gäller för tillståndspliktig miljöfar- 134Kammarkollegiet, intervju . 136Tillsyn regleras i förordningen (1998:900) om tillsyn över med stöd av bemyndigande i 26 kap. 3 § . 137Förordningen (1998:901) om verksamhetsutövarens egenkontroll. INSTRUMENT FÖR ATT BEVARA OCH ÅTERSKAPA MÅNGFALD lig verksamhet men inte för tillståndspliktig vattenverksamhet. Syftet med egenkontrollen är bl.a. att motverka och förebygga påverkan på miljön.138 utgår från att en tillsynsmyndighet inte ska tillgripa mer ingripande åtgärder än vad som krävs för att uppnå balkens syfte. ska därför i första hand kontrollera att verksamhetsutövaren bedriver egenkontroll för verksamheten. När tillsynsmyndigheten bedriver tillsyn ska den bl.a. bedöma hur verksamhetsutövaren uppfyller krav på egenkontroll. har även ansvar för att i tillräcklig omfattning kontrollera att verksamhetsutövare följer givna tillstånd och villkor, fortlöpande bedöma om villkoren är tillräckliga och förbjuda vattenverksamheten om tillstånd saknas. har tillsyn över all vattenverksamhet, oavsett om den är tillståndsprövad eller inte. I tillsynsuppgifterna ingår t.ex. kontroll av reglering av sjöar och vattendrag och möjligheten att kräva rättelse i de fall vattenverksamhet utförts utan tillstånd, eller i strid mot villkor i en dom. I tillsynen ingår även information och rådgivning, klagomålsärenden samt egeninitierade tillsynskampanjer.139 I vattendomar är det vanligt med s.k. latenta villkor. Dessa innebär vilande skyldigheter för kraftverksägarna att möjliggöra framtida åtgärder för fiskets främjande när förhållandena på aktuell plats i vattendraget fått större betydelse ur fiskesynpunkt eller när fiskerimyndigheten bedömde att åtgärderna behövdes. Dessa latenta villkor kan tas upp för prövning på initiativ av t.ex. Kammarkollegiet, , länsstyrelser eller beroende på hur villkoren är utformade. Kammarkollegiet har i några fall lyckats med att driva fram krav på försiktighetsmått. 4 Områdesskydd av vattendrag Insatser för att skydda och förbättra den biologiska mångfalden i rinnande vatten kan t.ex. bestå i beslut om att ett område där ett vattendrag går fram ska skyddas. Skydd enligt innebär att områden avsätts för bevarande av naturmiljöer, biologisk mångfald och kulturmiljöer. Inom skyddade områden kan man utfärda bestämmelser som förbjuder verksamheter som kan skada natur- eller kulturmiljövärdena. Nationalparker och naturreservat är två former av skyddade områden. Naturvårdsavtal är också en skyddsform som har nämnts som alternativ för finansiering av skyddsåtgärder för vattenkraft. I miljöbalken140 anges att vattenkraftverk samt vattenreglering eller vattenöverledning för kraftändamål inte får utföras i nationalälvarna Torneäl- 138Se SOU 2009:42 och Länsstyrelserna Miljösamverkan , 2007. 139Länsstyrelsen i , intervju , samt webbplatsen . 1404 kap. 6 §. INSTRUMENT FÖR ATT BEVARA OCH ÅTERSKAPA MÅNGFALD ven, , och med tillhörande vattenområden, källflöden och biflöden. I anges även ett antal andra vattenom- råden med tillhörande käll- och biflöden. 5 Återkallande av tillstånd Det finns möjlighet att återkalla ett tillstånd t.ex. om det till följd av verk- samheten uppkommit en olägenhet av väsentlig betydelse som inte förutsågs när verksamheten tilläts. Om ett tillstånd återkallas har verksamhetsutövaren ingen rätt till ersättning för förlust av kraftproduktion. kallas om underhållet av en vattenanläggning allvarligt har försummats eller om tillståndet inte har utnyttjats och det kan antas att tillståndet inte heller kommer att utnyttjas. Kammarkollegiet har denna möjlighet inte tillämpats på tillstånd där Kammarkollegiet, , länsstyrelser och kommuner kan vara sökande i mål om återkallelse. 6 Omprövning av tillstånd (omprövningsmål) , Kammarkollegiet och länsstyrelserna är behöriga att an- söka om omprövning och har också rätt att företräda motstående allmänna intressen när någon annan är sökande. Det är oftast länsstyrelserna eller som ser behovet av omprövning, t.ex. utifrån tillsynen. underrättar Kammarkollegiet som är den myndighet som oftast går in i om- Tillstånd till vattenverksamhet får omprövas om någon av de förutsätt- ningar som anges i är uppfylld. Omprövning kan avse tillstån- det som sådant och villkoren för detta. Omprövning efter ansökan av myn- dighet kan bli aktuell när verksamhetsutövaren inte själv sett till att tillståndet uppfyller krav. En omprövning får inte leda till att verksamheten kan bedrivas eller avsevärt försvåras. en omprövning resulterar i att viss mängd vatten undantas kraftproduktion eller förlust av fallhöjd har verksamhetsutövaren rätt till ersättning för den produktionsvärdesförlust som uppkommer. Ersättning utgår dock inte för Enligt huvudregeln ska verksamhetsutövaren tåla en minsk- ning av produktionsvärdet om . För det fall ersättningsrätten reglerats i verksamhetens tillstånd kan den ersättningsfria delen vara bestämd till en högre andel, dock maximalt av produktionsvärdet. las av den som begärt omprövningen. I omprövningsmål gäller att tillståndshavaren, , Kam- markollegiet och ska svara för sina egna kostnader. parter än verksamhetsutövaren har rätt att få sina rättegångskostnader betal- da av sökanden. Det finns särskilda bestämmelser141 om kostnadsansvar för omprövning till förmån för fisket och för att förbättra anläggningens säker- De kostnader som processen kan föra med sig för sökande myndighet är 141 25 kap. 3 § . INSTRUMENT FÖR ATT BEVARA OCH ÅTERSKAPA MÅNGFALD ansökningsavgift, utredningskostnader, konsultkostnader, rättegångskostnader m.m. Kammarkollegiet och redovisade 2007 på regeringens uppdrag hur den dittillsvarande verksamheten med omprövning samt tillsyn av vattendomar och vattenföretag hade bedrivits. I rapporten lämnades förslag på hur verksamheten kunde utökas och effektiviseras. Flera åtgärder som syftar till att utöka och effektivisera omprövningsverksamheten, som bl.a. en inventering av tänkbara omprövningsobjekt, föreslogs. Förslagen omfattade även att t.ex. driva oklara frågor av principiellt intresse i domstol, möjlighet att skjuta upp oklara frågor om skadeförebyggande och skadekompenserande åtgärder under en prövotid samt en översyn av om fiskeavgifter kan användas effektivare. I rapporten framhölls också att myndigheterna behöver medelstilldelning för att kunna möta behoven av omprövningar. 6.2.2 Iakttagelser kring arbetet med biologisk mångfald utifrån regelverket Tillståndsgivning och tillsyn är viktiga instrument för biologisk mångfald i vattendrag Samtliga aktörer som har ingått i uppföljningen har tagit upp olika frågor kring tillämpning och genomförande av de rättsliga verktyg som står till buds i arbetet med att bevara och återskapa biologisk mångfald i rinnande vatten i samband med vattenkraft, vattenreglering och dammar. Det är framför allt frågor kring hantering av tillstånd och genomförande av tillsyn som har uppmärksammats. Miljö- och jordbruksutskottet har tidigare framfört att för att nå miljökvalitetsmålen behövs ett intensifierat arbete med omprövning och tillsyn av vattendomar så att de kompensationsåtgärder som ska utföras är effektiva och ändamålsenliga.142 Utskottet har därefter uppmärksammat att en väl fungerande tillsyn är viktig för att vattendomar med otids- enliga villkor ska uppmärksammas och eventuellt bli föremål för omprövning.143 Flera myndigheter har pekat på att bestämmelserna i den tidigare vattenlagen lyftes in i 1998 utan att några större förändringar gjordes. Vid riksdagsbehandlingen konstaterade jordbruksutskottet att de allmänna hänsynsreglerna och andra miljö- och hälsoskyddsregler i balken även ska tillämpas på vattenverksamhet. I denna uppföljning har flera aktörer framfört att bestämmelserna om vattenverksamhet inte har integrerats helt i . Myndigheterna har pekat på att det gamla systemets fokus på att värdera kraftnytta mot fiskenytta fortfarande lever kvar och att praxis utgår från den äldre exploateringsinriktade vattenlagen och inte från den helhetssyn som finns i och dess förarbeten. har lämnat förslag om hur reglerna om vattenverksamhet kan ändras för att utjämna skillnaden mot reglerna om miljöfarlig verksamhet. 2008/09:MJU29. 2009/10:MJU18. INSTRUMENT FÖR ATT BEVARA OCH ÅTERSKAPA MÅNGFALD En mycket stor del av verksamheten vid vattenkraftverken utövas utifrån tillstånd som prövats mot vattenlagen. Flertalet myndigheter har framfört att det då ställdes få eller inga villkor som tog hänsyn till miljön. betonar dock att det ägde rum en miljöprövning av vattenverksamheter re- dan före tillkomst, där det fanns utrymme för att ta hänsyn till den biologiska mångfalden. har dock betonat att synen på och kunskapen om biologisk mångfald har ändrats väsentligt sedan de flesta Ålens kraftigt försämrade situation är ett typexem- pel på detta som enligt inte kan hanteras med dagens miljölag- Det är tidskrävande att återskapa biologisk mångfald genom tillsyn Flera myndigheter menar att det är mycket tidskrävande att driva fram för- bättringar för vattendragens biologiska mångfald genom tillsyn. verket menar att ganska lite kan åstadkommas genom tillsyn, i synnerhet med den omfattning tillsynen har. län är tveksam till att tillsynen kan användas som ett huvudinstrument för att återskapa biologisk mångfald, detta då ett föreläggande i ett tillsynsärende inte får begränsa ett tillståndsbeslut eller en dom som har rättskraft samt det faktum att kraftbolagen oftast redan har betalat och ersatt skador i samband med målet, t.ex. fiskeskada och oförutsedd skada till följd av reglerings- Dessutom är det enligt mycket svårt att sätta pris på värdet av biologisk mångfald kontra den traditionella nyttokostnads- Olika aktörer har lyft fram att det är ett problem att tillsynen inte kan fö- relägga om åtgärder som behövs om åtgärden redan har ingått i prövningen av ett vattenmål, även om domen är mycket gammal. betonar att om en fråga har prövats i ett tillstånd eller ett beslut får ett till- synsföreläggande inte innebära strängare krav än vad som följer av de frågor som prövats i tillståndet, enligt bestämmelsen om rättskraft. har vidare pekat på att det faktum att en vattenverksamhet kan omfattas av ett flertal äldre domar eller tillstånd kan innebära svårigheter för tillsyns- myndigheterna att få en klar bild över vilka krav som gäller för kraftverken, dammarna och vattenregleringarna. Det är också vanligt att urminnes hävd åberopas som tillstånd för mindre kraftverk, dammar och vattenregleringar. menar att tillsynen kan innebära att alltför stora utred- ningskrav ställs på verksamhetsutövarna. Särskilt de små verksamhetsut- övarna är känsliga för administrativa bördor. länsstyrelserna ibland kan vilja förbjuda verksamheter där det inte finns ett formellt tillstånd och där verksamhetsutövaren hänvisar till sedvanerätt eller är tillsynsvägledande myndighet och har därmed möjlig- het att vägleda länsstyrelserna i deras tillsyn inom vattenkraftsområdet. menar att det behövs en mer branschinriktad tillsynsväg- INSTRUMENT FÖR ATT BEVARA OCH ÅTERSKAPA MÅNGFALD ledning inom området. En sådan var planerad, men arbetet har enligt uppgift avbrutits till följd av ändringen i myndighetsstrukturen. Tillsyn av vattenverksamhet har prioriterats ned av länsstyrelserna Tillsynen är en viktig del i statens arbete kring den biologiska mångfalden i vattendrag men har trots detta prioriterats lågt av länsstyrelserna. Tillsynsverksamheten är mycket begränsad och flera aktörer menar att det är ett eftersatt område. Exempelvis i uppger att man i sin tillsyn prioriterar de verksamheter som kan ge störst skada om något skulle hända. Den tillsyn som bedrivs på kraftverk, dammar och vattenregleringar är i stort sett helt händelsestyrd och sker i samband med att verksamhetsutövaren avser att göra ändringar i verksamheten eller efter klagomål. Det har utvecklats mycket litet praxis inom tillsynsområdet. Kammarkollegiet har framfört att det är viktigt att undersöka på vilket sätt tillsynsinstrumentet kan användas för att bidra till att uppfylla åtaganden som följer av vattendirektivet. menar att länsstyrelserna inte mäktar med att se till att alla kraftverk har relevanta tillstånd och att kraftbolagen inte har några incitament att göra rätt vare sig straff eller belöning. Vattenregleringsföretagen menar att det är ett problem att frånvaron av tillsyn innebär att verksamhetsutövarna aldrig får något kvitto från länsstyrelserna på att verksamheten fungerar. Från har framförts att det finns en del problem vad gäller tillsynen, men kommunikationen mellan verksamhetsutövarna och länsstyrelserna upplevs oftast fungera bra. I sammanhanget kan nämnas att Älvräddarnas samorganisation har JO- anmält ett antal länsstyrelser för att de inte uppfyller sitt tillsynsuppdrag för vattenverksamheter. Älvräddarna menar att dessa länsstyrelser grovt har åsidosatt sitt tillsynsuppdrag, framför allt när det gäller att på eget initiativ kontrollera hur , föreskrifter, domar och andra beslut följs. I uppföljningen har det pekats på att resursbrist är en orsak till problemen inom tillsynen. I exempelvis har mindre än en årsarbetskraft för tillsynen av vattenverksamhet (inklusive markavvattning), medan behovet uppskattas uppgå till ca tre årsarbetskrafter (exklusive markavvattning). menar det inte finns förutsättningar att bedriva nödvändigt och resurseffektivt tillsynsarbete med nuvarande resursfördelning: De resurser som tilldelas för tillsyn på vattenverksamheter räcker inte ens till för att tillse att befintliga kraftverk, dammar och regleringar är lagliga. [] Det finns därför inte förutsättningar att bedriva nödvändigt och resurseffektivt tillsynsarbete med nuvarande resursfördelning och lagstiftning.144