rfr · GY0WRFR3 · 2011-03-09 00:00:00 — Det kan skapa svårigheter i att identifiera styrmedel och markanvändning som minimerar eller aktivt motverkar klimatförändringens effekter. Det finns därför ett behov av att även fortsättningsvis vidareutveckla metoder för rutinmässig bedömning av stadsutvecklingens konsekvenser för ekosystem. 2010/11:RFR3 3 HÄLSOASPEKTER OCH SOCIALA VÄRDEN 3 Hälsoaspekter och sociala värden En hållbar stadsutveckling är inte enbart av betydelse för en minskad klimatpåverkan och en anpassning till ett förändrat klimat. I planeringen av en hållbar stad står människan i centrum. Människors hälsa är en viktig förutsättning för en hållbar stad och planeringen av städer har stor betydelse när det kommer till människors möjligheter till att leva ett hälsosamt liv. Den sociala hållbarheten är också nödvändig i en hållbar och attraktiv stad. En hållbar stad är en stad där människor vill bo, trivs och känner sig trygga. 3.1 Transporter och hälsoeffekter Transporter i staden påverkar människors hälsa negativt genom buller och föroreningar. Dessutom påverkas vår hälsa indirekt av vilka färdmedel vi väljer. Ett ökat användande av hållbara transporter såsom kollektivtrafik, cykel och gång skulle inte bara leda till mindre buller och luftföroreningar utan även till indirekta hälsovinster till följd av ökad fysisk aktivitet. Minskat buller från trafiken Buller i staden är ett svårlöst problem med stora negativa effekter på många människors hälsa. Forskning visar att buller kan motverkas med hjälp av fasadisolering, bullerplank, lägre hastigheter och tyst beläggning. Även grönområden kan bidra till att dämpa buller lokalt. Vägtrafikbuller är ett mycket omfattande och svårlöst problem som påverkar städers attraktivitet och livskvaliteten för människor som vistas i staden. Höga bullervärden försvårar samtal och kan dessutom påverka inlärning, orsaka sömnstörningar, påverka trivsel, ge obehagskänslor, nedstämdhet och minska möjligheter till önskvärda aktiviteter. Buller kan försämra rekreationsvärden och naturupplevelser i parker och naturområden samt leda till välfärds- och hälsoförluster, produktivitetsnedsättningar etc. Buller beräknas ta 50 000 liv i (den och 2007), lika mycket som trafikolyckor. Vibrationer är ofta tätt förknippade med buller och kan i kombination med buller förstärka effekten och upplevelsen av buller. Ljud är tryckförändringar och karakteriseras av sin styrka, ljudtryck (p, Pa- scal) och antalet svängningar (f, ). En ökning av ljudtrycksnivåer med upplevs av örat ungefär som en fördubbling av ljudstyrkan. upplevs alltså dubbelt så starkt som . Små skillnader i ljud- 3 HÄLSOASPEKTER OCH SOCIALA VÄRDEN 2010/11:RFR3 nivån kan därmed vara av stor betydelse för bullerupplevelsen (Bo- verket 2008). Riktvärdena vid nybyggnation av bostadsbebyggelse eller vid nybyggnation eller väsentlig ombyggnad av trafikinfrastruktur är ekvivalentnivå utomhus (vid fasad) maximalnivå vid uteplats i anslutning till bostad. För utomhusnivån avses för flygbuller FBN . En stor andel av befolkning (1,62,4 miljoner) exponeras för buller över riktvärdet på i ekvivalent ljudnivå vid bostaden (2006b). Av detta står buller från vägtrafiken för och tågtrafiken för . Flyget står för en mycket liten andel, . Tar man även hänsyn till andra riktvärden såsom riktvärden för uteplats och inomhus exponeras 30- fler. Det skulle innebära att 1,63 miljoner människor i berörs av buller från vägtrafik som överskrider ett eller flera riktvärden vid bostaden. Den sammanlagda samhällsekonomiska kostnaden för bullerstörningar från vägtrafiken värderas till (2003). Drygt hälften av dem som utsätts för vägtrafikbuller bor i storstäderna och de större tätorterna (2008). Figur 26 Buller (Källa: ). Även till synes små bullerförändringar har stor inverkan på hur störda vi blir, vilket speglas i de samhällsekonomiska värderingarna. Om styrkan ökar med så ökar störningen med (2006b). Dessutom är störningar från vägtrafikbuller relativt omfattande även vid låga ljudnivåer, under riktvärdet för ekvivalent ljudnivå på vid fasad, visar undersökningar gjorda i (m.fl. 2005). 2010/11:RFR3 3 HÄLSOASPEKTER OCH SOCIALA VÄRDEN av bullerstörning påverkas inte enbart av hur bullerutsatt bostaden är utan även av ljudnivån i närområdet som de boende använder. Boende med samma ljudnivå vid bostaden kan ha helt olika ljudlandskap och därmed uppleva störningen som olika beroende på hur bullrig omgivningen är (Bo- verket 2008). Om man har bott i sin bostad finns det ett samband mellan högt vägtrafikbuller och ökad risk för högt blodtryck (m.fl. 2006). Studier i visar att boende i områden med ekvivalent ljudnivå (kl. 0622) över innebär ökad risk för hjärtinfarkt. av de hjärtinfarkter som inträffar i kan hänföras till trafikbullerexponering (Babisch 2005). Det finns också ett samband mellan buller och högt blodtryck, men för att bullret ska öka risken för hjärt-kärlsjukdom krävs långvarig exponering för nivåer över . Svenska studier visar att för varje som bullernivåerna stiger ökar risken att drabbas av kroniska skador med 15 %(2007). Bullerproblematiken i stadsregionerna är ofta hinder för åtgärder som i andra avseenden bidrar till en hållbar utveckling. En förtätning av staden t.ex. är ofta problematisk med avseende på buller. Ökad kollektivtrafik kan också lokalt ge ökad buller- och vibrationsstörning från järnväg och bussar. Olika typer av lösningar på bullerproblemet Buller från trafik kan antingen dämpas i vistelsemiljön eller minskas från källan. Men även grönområden har potential att minska buller (Fuller m.fl. 2007). Fasadisolering, bullerplank och lägre hastighet Historiskt har man till stor del fokuserat på olika typer av isolering via förbättrad fasadisolering (främst åtgärder på fönster och ventiler) för att minska ljudnivåerna inomhus. För att klara bullerriktvärden vid fasad eller på uteplats i riktning mot väg/spår krävs ofta åtgärder som bullerplank/bullervallar. Denna typ av åtgärder kan vara svåra att få plats med i befintliga tätbebyggda områden och ger dessutom i princip endast effekt på nedre våningsplan. Därför är man i stadsmiljö oftast hänvisad till åtgärder som tystare beläggning, hastighetsnedsättning, trafikreglering etc. Problemet med dessa åtgärder är att de i en stadsmiljö ofta inte räcker till för att minska ljudnivåerna i tillräcklig omfattning för att komma ned till riktvärdet. Forskning pågår när det gäller tysta beläggningar, men ännu har man inte löst problem med dålig hållfasthet, igensättning av porer med kraftigt minskad effekt etc. Nya typer av dränasfalt kan ge bullerreduktion utomhus på upp mot när de är nylagda (m.fl. 2006). Effekten minskar dock snabbt med åldern och kan vara nästan helt borta. Effekten inomhus är dessutom betydligt mindre eftersom det låg- 3 HÄLSOASPEKTER OCH SOCIALA VÄRDEN 2010/11:RFR3 frekventa ljudet dämpas sämre som fasaderna också dämpar detta ljud sämre än mer högfrekvent ljud (2009a). En nackdel med de beläggningar som ger lägst ljudnivåer är att de består av mer finkornigt material, vilket ger högre halter av partiklar i luften (2007b). Å andra sidan ger det finkorniga materialet lägre friktion, vilket borde ge lägre energiförbrukning vid framförandet av fordon (Berndtsen 2004). En verklig sänkning av hastigheten med /h ger en bullerreduktion utomhus på ca . En sänkning av hastigheten ger högst effekt vid /h, något sämre effekt vid /h och lägst effekt vid /h (2008). I stadsmiljö, där hastigheten ofta redan i utgångsläget är /h blir därmed effekten inte så stor. Dessutom blir effekten på ljudnivån inomhus lägre eftersom fasader dämpar ljud från högre hastigheter bättre än från lägre hastigheter (beroende på olika frekvenser på ljudet vid olika hastigheter) (2009a). Att utnyttja speciella beläggningsmaterial såsom gatsten leder ofta till lägre hastigheter men orsakar i sig högre buller. Beläggning med gatsten används dessutom oftast i stadsmiljöer där hastigheten redan är relativt låg, och då blir effekten av en hastighetssänkning dessutom relativt liten (2009a). Trafikregleringar/förändringar av trafikvolymen Trafikregleringar/förändringar av trafikvolymen som påverkar ljudnivån kan t.ex. vara förbud mot tunga fordon , enkelriktningar eller avstängning av gator. Förbud mot tunga fordon ger framför allt effekt på de maximala ljudnivåerna som är betydligt högre vid passage av ett tungt fordon än vid passage av en personbil (2008). Mindre förändringar av trafikvolymen har dock relativt liten inverkan på ljudnivån: minskar trafiken minskar bullret med ca och minskar trafiken minskar bullret med endast (1996). I centrala delar av städer kan buller komma från så många olika håll att den enda möjligheten att skapa en bullerskyddad sida är att bygga slutna kvarter kring en innergård (m.fl. 2006). Här får då avvägningar göras mellan ljudmiljö och andra kvaliteter som ljusinsläpp etc. Andra möjligheter att skapa tystare ljudmiljöer längs de mest trafikerade vägarna är att låta nya byggnader avsedda för andra ändamål än bostäder, som kontor etc., fungera som bullerskärmar för den bakomliggande bostadsbebyggelsen. En omfattande omfördelning av färdmedelsandelar och därmed trafikbilden i staden skulle naturligtvis få effekt på bullerproblematiken. Hur ljudbilden skulle bli totalt sett är dock svårbedömt och inte utrett. Buller och grönområdens ljuddämpande effekter Buller från transporter och industri är ett stort problem i områden och har negativa effekter på människors hälsa. Det är framför allt hårdgjorda ytor 2010/11:RFR3 3 HÄLSOASPEKTER OCH SOCIALA VÄRDEN och vattenytor som genom resonans gör att ljudnivåerna i städer blir höga. En av lösningarna till bullerproblemet kan vara att ha bättre tillgång på grönområden i närheten av bostaden för att minska den upplevda bullernivån och därmed stressnivån hos människor (och 2007). Det är dock omtvistat i vilken utsträckning grönområden bidrar till att faktiskt dämpa den generella ljudbilden i städer. Däremot dämpar parker och grönområden ljud lokalt och bidrar till den positiva upplevelsen av att vistas i grönområden (och 1999). Minskade luftföroreningar från trafiken Luftföroreningar har också negativa effekter på människors hälsa i städer. Biltrafiken står för en stor del av utsläppen. En omfördelning till mer hållbara transportsätt, minskad stadstrafik och mindre utsläpp per fordonskilometer skulle kraftigt kunna minska luftföroreningarna i städer. vegetation bidrar också till att rena luften. Luftföroreningar är ett urbant problem som utgör ett allvarligt hot mot människors hälsa. uppskattar t.ex. att cirka två miljoner människor dör på grund av luftföroreningar (WHO 2005). En stor del av luftföroreningarna kommer från trafik och orsakar både problem lokalt såsom ökad sjuklighet och förkortad förväntad livslängd hos människor, växtskador, korrosion, nedsmutsning och problem regionalt såsom övergödning och försurning. För städer är det främst luftkvalitet som är ett problem även om föroreningar från trafiken också orsakar skador på växter och byggnader. Då koncentrationen av utsläpp är det som utgör problemet är effekterna ofta lokala även sett ur stadens perspektiv. Gator med mycket trafik eller hög andel tung trafik är mer utsatta än andra (2008). Av alla luftföroreningar är det de små luftburna partiklarna som man tror har störst negativ inverkan på människors hälsa. Partiklar förvärrar astma och andra lungsjukdomar och kan orsaka hjärtinfarkt, slaganfall och förtida dödsfall. I uppskattar man att närmare 2 000 av de 5 000 förtida dödsfallen beror på partiklar från trafiken (2009). Det kan jämföras med de ca 400 dödsfallen orsakade av trafikolyckor.13 Lösningar för att minska luftföroreningar Biltrafiken står för en stor del av utsläppen även om tunga fordon som t.ex. bussar kan stå för betydande och hälsofarliga utsläpp lokalt. Några sätta att minska utsläppen från trafiken är att minska utsläppen per fordonskilometer omfördela transportarbetet till mindre utsläppande färdsätt (från bil till kollektivtrafik, gång och cykel) 13 2009 enligt . 3 HÄLSOASPEKTER OCH SOCIALA VÄRDEN 2010/11:RFR3 minska totalt trafikarbete och/eller transportarbete. Grönområden spelar en viktig roll då vegetation bidrar till att rena luften från föroreningar och skadliga partiklar. Det räcker t.ex. att plantera träd på av den tillgängliga odlingsmarken i staden för att sänka partikelkoncentrationen (McDonald m.fl. 2007). Förutom att samla partiklar tar träden även hand om andra luftföroreningar såsom svaveldioxid och kväveoxider (m.fl. 1998). Verkningsgraden av trädplantering beror dock på lokala förutsättningar (och 1997, och 1999). Exempelvis visar mätningar i att träden tar bort ca luftföroreningar , däribland marknära ozon och partiklar (m.fl. 1997). Generellt kan man säga att filtreringskapaciteten hos växter ökar med bladytan, vilket innebär att den generellt är större hos träd än hos buskar eller gräsytor (Givoni 1991). Barrträd är mer effektiva luftfiltrerare än lövträd då de har större total bladyta. En hektar blandskog filtrerar t.ex. upp till partiklar medan barrskog filtrerar up till partiklar (2004). Den skiftande effektiviteten hos olika former av vegetation pekar på vikten av att göra strategiska val utöver estetiska värden vid utvecklingen av den grönstrukturen. En nackdel med trädplanteringar i stadsmiljö är dock att vissa föroreningar som fångas upp av träden samlas i jorden vilket leder till att jorden kontamineras, vilket i sin tur kan leda till dålig grundvattenkvalitet (m.fl. 2004). Trädplantering i NY, LA och på Det pågår försök att nyttja vegetationens luftreningskapacitet i ett antal städer: Million Trees NYC ska en miljon träd planteras i fem stadsdelar och i syfte att förbättra luftkvaliteten i staden, men även för att förbättra livskvaliteten hos invånare (2010). Träden ger bl.a. renare luft, vilket gör att risken för astma minskar, livskvaliteten ökar och fastigheter med träd i närheten ökar i värde. Genom att plantera lämpliga träd i olika delar av staden förbereder man sig för de problem som en växande stad för med sig. Bakom projektet står bl.a. kommunernas frivilliga grupper, småföretagare, landskapsarkitekter, ägare av privatmark samt staten och New Yorkborna. Million Trees LA Inspirerade av Million Trees NYC har politiker i beslutat att en miljon träd också ska i planteras (Million Trees LA 2010). i För att förbättra den lokala luftkvaliteten, minska skadliga luftföroreningar och förbättra stadsbilden rent estetiskt har det beslutats om plantering av träd längs med i i kombination med dubbdäcksförbud. 2010/11:RFR3 3 HÄLSOASPEKTER OCH SOCIALA VÄRDEN Miljövänliga bilar men fortfarande inte hållbara ur andra perspektiv Nya bilmodeller släpper generellt ut mindre per km än gamla fordon. Bruttopotentialen är hög förutsatt att nyköp av bilar görs med senaste och bästa utsläppsprestanda (). Den tekniska energieffektiviseringspotentialen för bilflottan uppskattas till (2007). Miljövänligare och energisnålare fordon tar i stort sett lika mycket utrymme och har samma olycksrisk etc. som andra bilar. En omfördelning av transportarbetet till mer hållbara färdsätt som kollektivtrafik, gång och cykel skulle sammantaget innebära en klar minskning av utsläppen från trafiken. bidrar det även positivt till en mängd andra oönskade konsekvenser och kostnader för trafiken i städer som buller, ytanspråk, trafiksäkerhet. Förutom direkta effekter som buller eller avgaser påverkas staden och våra liv indirekt av den trafiksituation vi har. Vi påverkas både av våra egna personliga val och av vad andra väljer. Det finns dokumenterade samband mellan vilka färdsätt vi använder oss av och vår egen hälsa. Ett ökat cyklande och gående innebär inte enbart miljömässiga fördelar utan är även gynnsamt för människornas hälsa genom ökad fysisk aktivitet. Val av färdsätt påverkan på vikt och motion Den vardagsmotion som försvinner då bilanvändningen ökar har dokumenterad betydelse för hälsa och övervikt. Amerikanska studier rekommenderar måttlig fysisk aktivitet som gynnsamt för hälsan. I är det mindre än hälften av de vuxna som når upp till dessa . Av dem som åker kollektivt uppnår däremot de flesta denna nivå (2010). De sociala konsekvenserna av såväl ökad cykeltrafik som kollektivtrafik visar betydande hälsovinster. Sjukvårdskostnaderna för fysiskt aktiva vuxna är lägre än för inaktiva som inte når rekommenderad daglig aktivitetsnivå (2010). I en annan amerikansk studie visade man att minskad bilanvändning i en population minskar övervikten (Forsyth m.fl. 2009). Man konstaterar också att det främst var personer med dåliga vanor och dålig hälsa som påverkades av förbättrade fysiska förutsättningar i planering för gång och cykel. Satsningar på kollektivtrafik kan vara en av de mest kostnadseffektiva åtgärdssatsningarna för hälsa (2010). Med de skillnader i övervikt och fysisk aktivitetsnivå som finns mellan och är det inte säkert att resultaten skulle bli riktigt så slående i , men även i skulle förmodligen satsningar på kollektivtrafik vara kloka ur ett hälsoperspektiv. 3 HÄLSOASPEKTER OCH SOCIALA VÄRDEN 2010/11:RFR3 av befolkning anses otillräckligt fysiskt aktiva (och 2010). En engelsk forskningsstudie som fokuserat på barns resande kopplat till deras fysiska aktivitet konstaterar att de flesta får ut mer av att vanemässigt gå till och från skolan än hela veckans idrottslektioner (Mackett m.fl. 2005). Vardagsresande är bra eftersom barn är minst aktiva då de är hemma, men de som reser genom att skjutsas med bil har generellt en lägre fysisk aktivitet än andra. Det finns få eller inga sammanfattande analyser av direkta samband mellan fysisk trafikmiljö och hälsoeffekter, även om det finns en mängd studier som tittar på problemen från olika vinklar och aspekter (t.ex. Kitamura m.fl. 1997, Cervero och Kockelman 1997, Cervero och Radisch 1996, m.fl. 2006, 2004). De flesta pekar på ett positivt samband mellan den byggda miljö vi lever i och vår fysiska aktivitet. I en studie av svenska barn och föräldrar visade sig att föräldrarnas attityd till skjutsning av barnen hade samband med trafikmiljöfaktorer, kvalitet på gång- och cykelvägar, vilken gemenskap man upplever i området samt antalet bilar i hushållet (). Det går genom planeringsåtgärder att påverka benägenheten hos föräldrar att skjutsa eller på annat sätt påverka barns resor. 3.2 Grönområdens direkta effekter på hälsan Grönområden har positiva effekter på människors hälsa. Personer med tillgång till grönområden i sin närhet har bättre självupplevd hälsa och lever . Grönområdena stimulerar fysisk aktivitet, ökar koncentrationsförmågan och minskar stress. För att grönområden ska nyttjas regelbundet och därmed ha önskad effekt är det viktigt att de är tillgängliga forskning visar att de bör ligga inom 300 m från bostaden. Den allmänna hälsan skiftar med graden av urbanitet (och 2007). Generellt kan man säga att människor som bor i mer områden har sämre fysisk och psykisk hälsa än de som bor utanför tätorterna, vilket visar på vikten av att ta med såväl grönområdens kvantitet och kvalitet i stadsplanering (Verheij m.fl. 2008). Tillgänglighet och storlek viktiga faktorer Grönområdenas tillgänglighet och storlek har direkta effekter på människors hälsa och forskning har visat att hälsoskillnader mellan stad och landsbyggd delvis kan förklaras av variationer i tillgänglighet till grönområden (de Vries m.fl. 2003). Studier visar t.ex. på ett positivt samband mellan människors självupplevda hälsa och andelen grönområden i deras närmiljö samt att skillnader mellan stads- och landsbygdsbors upplevda hälsa till stor del kan förklaras av variationen i närhet till grönområden (de Vries m.fl. 2003, 2010/11:RFR3 3 HÄLSOASPEKTER OCH SOCIALA VÄRDEN m.fl. 2006, och 2003, m.fl. 2010). Personer som bor i ett område med större andel gröna ytor inom radien av såväl 1 som från hemmet har bättre självupplevd hälsa än personer som bor i ett område med mindre andel grönytor inom samma avstånd (de Vries m.fl. 2003). Studierna kontrollerar även för demografiska och socioekonomiska skillnader då man skulle kunna tänka sig att sambandet beror på att välbärgade, vilka ofta har bättre hälsostatus, väljer att bo i attraktiva områden med mycket grönområden (de Vries m.fl. 2003, m.fl. 2006, och 2003, m.fl. 2010). Vidare har livslängden bland stadsinvånare visat sig ha ett positivt samband med närliggande parker och grönområden oberoende av ålder, kön, äktenskaplig eller socioekonomisk status (Takano m.fl. 2002, m.fl. 1996). För att grönområden ska nyttjas och därmed öka möjligheterna till ett mer aktivt och mindre stressat liv bör de ligga i nära anslutning till bostaden och vara möjliga att nå till fots. Forskning visar att för att människor ska nyttja ett grönområde regelbundet krävs det att det ligger inom 300 m från bostaden (och 2003) Såväl offentliga grönområden som privata trädgårdar har betydelse för hälsan hos stadsbor. Studier visar dock att de privata trädgårdarna har en större positiv effekt på människors hälsa, vilket stärker teorin om närhetens betydelse (2005a). Kopplingen mellan hälsa och grönområden bygger på att människor har tillgång till och faktiskt besöker stadens grönområden. För att grönområden ska bidra till att minska stress är inte bara närheten av betydelse, hur grönområdet är utformat spelar också roll. De viktigaste egenskaperna för att ett grönområde ska minska stressen hos stadsbor är att det är fridfullt, har inslag av naturliga ljud, är fritt från skräp och andra störande inslag, har en hög biologisk mångfald samt ger besökaren en känsla av att träda in i en annan värld (2005b). Vidare visar forskning att de grönområden som lockar flest besökare är områden mellan 1 och samt områden mellan 10 och . Ju mindre grönområdet är, desto större betydelse har dess form för dess hälsofrämjande effekter. En mer sammanhängande form innebär större sannolikhet för att området har just de kvaliteter som människor efterfrågar, nämligen att det är naturligt, lugnt och har en hög biologisk mångfald (Berggren-Bärring och 1995). Grönområden stimulerar till fysisk aktivitet Närheten till grönområden stimulerar till fysisk aktivitet (m.fl. 2006, m.fl. 2008) och minskar risken för stress och fetma (och 2006, och 2003). Fysisk inaktivitet är ett av de största hälsoproblemen och orsakar omkring 600 000 dödsfall i bara (WHO 2002). Fysisk aktivitet utomhus motverkar övervikt och andra hälsoproblem även senare i livet (Kuh och 1992). Forskning visar även att risken för övervikt minskar hos barn i områden om de har tillgång till mycket vegetation i närheten av bostadsområdet (m.fl. 2007). Barn är mer fysiskt aktiva i grönområden och får bättre skydd mot 3 HÄLSOASPEKTER OCH SOCIALA VÄRDEN 2010/11:RFR3 skadlig solstrålning på förskolegårdar med naturlika miljöer med träd, buskage och kuperad terräng jämfört med områden som har mer traditionella lekytor (Boldeman m.fl. 2006). Positiv effekt på psykisk hälsa och koncentrationsförmåga Utöver den fysiska aktiviteten förbättrar vistelse och promenader i miljöer med stora grönytor hjärnans återhämtnings- och koncentrationsförmåga (m.fl. 2008). Områden med stora grönytor i närheten av bostaden ökar också den sociala interaktionen mellan människor och skapar lokal gemenskap som kan minska risken för depression och därmed ha en positiv inverkan på den mentala hälsan (Sugiyama m.fl. 2008). Den självupplevda stressen blir mindre ju oftare man befinner sig i grönområden, men användningen av grönytor minskar redan vid avstånd (och 2003, och 2006). Grönområden kan också fungera som fysisk och psykisk rehabilitering och bidra till snabbare läkning efter operationer. Att ha utsikt mot natur såsom träd och vattendrag från fönster sänker blodtryck och upplevd stress (Hartig m.fl. 2003). Hälsoeffekter kopplat till socioekonomisk status, ålder och kön Hälsoeffekterna av grönområden i städer är avhängiga av utbildningsnivå, ålder och kön.