rfr · GY0WRFR3 · 2011-03-09 00:00:00 — Forskning pågår om definitioner av och ramverk för koncept och systemlösningar för nollenergibyggnader. Man kommer bl.a. att titta på hur man ska värdera olika energislag (el, fjärrvärme, gas, biobränsle etc.) och på hur goda konceptlösningar kan se ut för en byggnad eller ett område, för att uppnå nollenergibalans. Lösningarna beror naturligtvis på vilket land och område det gäller. Det är även viktigt att beakta energisystemet i ett större perspektiv (Marszala m.fl. 2010, m.fl. 2010). Ett 5-årigt forskningsprojekt inom pågår för att komma fram till gemensamma riktlinjer och ramverk kring nollenergibyggnader (IEA 2010a). krav på energiförbrukning i nya och ombyggda fastigheter I byggregler för energianvändning i bebyggelsen anges maxgränser för energianvändning för uppvärmning, varmvatten och fastighetsel (exempelvis pumpar och fläktar). ligger energikravet i nya och ombyggda hus på mellan max 110 och per kvadratmeter och år beroende på vilken av tre klimatzoner i det handlar om (2009b, SFS 1987:10). ska nya gränsvärden för energiförbrukning träda i kraft. har föreslagit att kraven ska höjas och gränsvärdena därmed sänkas till mellan max 90 och per kvadratmeter. Många experter har kritiserat förslaget och menar att kraven är för lågt ställda. Den totala energianvändningen i bebyggelsen har legat på en ganska jämn nivå trots att bebyggelsens totala yta har ökat kraftigt (fig. 7). har den totala arean för småhus, flerbostadshus och lokaler ökat med (SOU 2008:25). har däremot energislagen förändrats mycket. Användningen av olja som energislag har t.ex. minskat kraftigt. 2 MINSKAD KLIMATPÅVERKAN OCH ANPASSNING TILL ETT FÖRÄNDRAT KLIMAT 2010/11:RFR3 Figur 7 Slutlig energianvändning inom sektorn bostäder och service 19702008 (2009a). Energianvändning i olika typer av boende I statistik över energianvändningen i bebyggelsen brukar man skilja på eluppvärmda småhus7, småhus med en annan huvudsaklig energikälla och flerfamiljshus. Att man presenterar eluppvärmda småhus för sig är för att det är svårt att separera den el som använts till värme eller varmvatten från hushållselen. I statistiken för eluppvärmda småhus ingår därför, förutom energi för värme, varmvatten och eventuell fastighetsel, även mängden köpt hushållsel. För småhus med en annan energikälla och för flerfamiljshus presenteras endast den köpta energin för värme och varmvatten. Energianvändningen i bostäder varierar beroende på när de är färdigställda (fig. 8). 7 Ett småhus är en byggnad som är inrättad till bostad åt en eller två familjer. Till en sådan byggnad hör komplementhus såsom garage, förråd och andra mindre byggnader. Även en byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre och högst tio familjer tillhör byggnadstypen småhus om byggnaden ligger på en fastighet med , betesmark, produktiv skogsmark eller skogligt impediment. (Fastighetstaxeringslag [1979:1152]). 2010/11:RFR3 2 MINSKAD KLIMATPÅVERKAN OCH ANPASSNING TILL ETT FÖRÄNDRAT KLIMAT Figur 8 Köpt energi för uppvärmning, varmvatten och el i det svenska befintliga fastighetsbeståndet uppdelat för färdigställande (, 2009 b och c) Småhus, medel (inkl. hushållsel när el används som energikälla) Småhus, medel (exkl. hushållsel) (kWh/m Statistiken för energianvändning i småhus visar på en nedgång i köpt energi . Även i flerbostadshus minskar mängden köpt energi. Det är inte helt klart vad den här minskningen beror på. En förklaring kan vara att bostäderna har en förbättrad energiprestanda. En annan förklaring kan vara den stora ökningen av värmepumpar som ofta är en standardlösning i småhus färdigställda . Värmepumpar ger tillskott av värme Bruket av värmepumpar för värmedistribution har ökat kraftigt (2009c). Värmepumpar drivs av el och producerar värme och varmvatten. Det som gör värmepumpen så populär är att om man köper 1 kWh el för att driva värmepumpen ger den ett tillskott av värme eller varmvatten till byggnaden på i genomsnitt 23 kWh. Detta innebär att om en byggnad har en värmepump installerad kommer den mängd el som köps till byggnaden inte att motsvara det behov av energi byggnaden har för uppvärmning och varmvatten. Den totala energianvändningen för byggnaden minskar därmed. Olika energikällor för olika typer av boenden Även om användningen av el som huvudsaklig energikälla för uppvärmning i småhus har minskat är det fortfarande den vanligaste energikällan i bebyggelsen. av använder el som energikälla för uppvärmning och varmvatten. Användningen av olja som energikälla har kraftigt minskat och i stället ersatts av en kombination av de andra energislagen. I flerbostadshus är fjärrvärme den vanligaste energikällan 2 MINSKAD KLIMATPÅVERKAN OCH ANPASSNING TILL ETT FÖRÄNDRAT KLIMAT 2010/11:RFR3 av den köpta energin för värme och varmvatten i flerbostadshus kommer från fjärrvärme (2009b). Fjärrvärme är en effektiv, miljövänlig och klimatsmart uppvärmningsform Svenska kraftvärmeverk är både konkurrenskraftiga och resurssnåla produktionsalternativ för värme, el och kyla. En ökad satsning på kraftvärme är därför en central åtgärd i omställningen mot mindre klimatbelastande energisystem. I är andelen kraftvärmeproducerad el låg. av elproduktion baserades på kraftvärme , medan motsvarande siffra för var och för . Inom hela EU kom i snitt av elproduktionen från kraftvärme . Enligt EU:s kraftvärmedirektiv ska andelen el från kraftvärme i EU öka till och i till . Här spelar de kommunala och privata energibolagen en viktig roll. Med sin starka lokala förankring har de möjlighet att investera i en uppgradering av befintliga värmeproduktionsanläggningar till kraftvärmebaserade produktionsanläggningar och att vidta åtgärder som leder till en ökad användning av fjärrvärme. De har därmed möjlighet att öka andelen kraftvärmebaserad elproduktion i enlighet med EU:s kraftvärmedirektiv. utnyttjas endast en begränsad del av den svenska fjärrvärmen för elproduktion. Vi har således byggt fjärrvärmesystemen, men vi har inte utnyttjat möjligheten att producera el fullt ut. Enligt Svensk Fjärrvärme kommer elproduktionen från kraftvärmeanläggningar att fördubblas , och omkring 35 nya kraftvärmeanläggningar kommer att tas i drift till 2015. Trädbränsle och avfall kommer att vara det dominerade bränslet i de nya anläggningarna. Fjärrvärme som energikälla påverkar klimatet med sitt koldioxidutsläpp. Men tack vare pågående och framtida konverteringar från fossila bränslen till förnybara bränslen kommer koldioxidutsläppen från fjärrvärmeproduktionen att sjunka från /kWh till en beräknad utsläppsnivå på /kWh . Den totala mängden naturgas, olja och kol som användes för fjärrvärmeproduktion var i och förväntas vara av värmeproduktionen (Svensk Fjärrvärme 2010) (fig. 9). 2010/11:RFR3 2 MINSKAD KLIMATPÅVERKAN OCH ANPASSNING TILL ETT FÖRÄNDRAT KLIMAT Figur 9 Energikällor för fjärrvärmeproduktion i (Svensk Fjärrvärme 2010). I likhet med vad som är fallet för flerbostadshus är fjärrvärme den vanligaste energikällan för uppvärmning även i lokaler; av den totala lokalarean i använder fjärrvärme som enda uppvärmningskälla. Värmepumpar är inte alls lika vanliga i lokaler som i bostäder. Fjärrvärmeanvändningen ökar generellt per ytenhet i lokaler och användningen av olja och el för uppvärmning minskar (fig. 10). Figur 10 Lokalarea fördelad efter uppvärmningssätt 19762007, miljoner m2 (2009d). 2 MINSKAD KLIMATPÅVERKAN OCH ANPASSNING TILL ETT FÖRÄNDRAT KLIMAT 2010/11:RFR3 Precis som är fallet i andra europeiska länder har arbetet med energieffektivisering av lokalbyggnader inte kommit lika långt i som energieffektiviseringen av bostäder. För att minska lokalers energibehov är det viktigt att ta hänsyn till internlaster, dvs. den värme orsakas av solinstrålning och belysning i kontorsbyggnader. Internlasterna förorsakar behov av kyla i lokalerna, vilket i de flesta fall skulle kunna begränsas med väl planerad solavskärmning och belysning. Nya lokaler måste byggas med rätt material och med rätt utformning för att man ska kunna åstadkomma ett behagligt inomhusklimat utan att installera aktiv kyla och därmed undvika att behöva köpa energi . Lokalerna måste självklart även utformas för att minimera behovet av primär energi för uppvärmning . Ett bra exempel på en energieffektiv kontorsbyggnad är ÅF:s nya kontor i i som uppförts som av . Byggnaden har bl.a. fått Solnas miljöpris. En annan energieffektiv kontorsbyggnad är kontorshuset Kaggen i , även det en lokalbyggnad. Stor boendeyta per person i av den energi som tillförs bostäder är beroende av bostadsytan. är tillsammans med och de länder som använder störst boendeyta per person, ca . Motsvarande siffra för är . I har bostadsytan per capita ökat med . Detta innebär att av nybyggnationen har producerats för att tillgodose en ökad ytstandard och för att tillgodose regionens ökade invånarantal (2007). Med hjälp av bättre teknik och isolering kan bebyggelsens energianvändning minska kraftigt, men om bostads- och lokalytorna tillåts öka i samma takt som de gör så kommer detta inte att räcka för att nå klimat- och utsläppsmålen. För att man ska kunna minska bebyggelsens energianvändning krävs också att ökningen av temperaturreglerade ytor stoppas och sannolikt även minskar (2007). Minska energibehovet men behåll ett trivsamt inomhusklimat För att bygga långsiktigt hållbart är det viktigaste att minska byggnadens energibehov. Detta åstadkoms genom ett välisolerat klimatskal, återvinning av internalstrad värme via ventilationsluften samt el-effektiva apparater och armaturer. Fokus bör i första hand ligga på att skapa ett så bra klimatskal som möjligt (2007). Hus byggs emellertid inte för att spara energi hus byggs för att bo i. Energianvändningen är därmed underordnad boendet. När människor bygger hus är det i allmänhet inte isoleringstjockleken eller installationssystemen som diskuteras först utan snarare planlösningen och färgerna. I många fall är det säkert så att den energilösning som erbjuds av hustillverkaren är den som väljs. Det gäller då att hustillverkaren har lösningar med låg klimatpåverkan. Bostäder måste således utformas så att de ger 2010/11:RFR3 2 MINSKAD KLIMATPÅVERKAN OCH ANPASSNING TILL ETT FÖRÄNDRAT KLIMAT minsta möjliga klimatpåverkan som det är ekonomiskt möjligt att bo i dem. Dessutom kan inte inomhusklimatet påverkas negativt så att människors hälsa äventyras av energieffektiviseringsåtgärder. Det är många mål som ska nås på en gång. Byggnadens energisystem och byggnader i energisystemet Genom att studera byggnader som en del i ett större energisystem kan man tydligare se hur energieffektiviseringsåtgärder i bebyggelsen påverkar övriga nivåer. För att skapa en mer hållbar och miljövänlig bebyggelse kan man energieffektivisera, byta energislag till koldioxidneutral värme- och elproduktion samt genom laststyrning effektivare utnyttja resurser. Rummet är den innersta nivån i byggnaden där ett bra inomhusklimat ska uppnås på ett energisnålt sätt (fig. 11). Utanför denna nivå finns interaktionen mellan människa och teknik, där användningen av teknik står i centrum. Den tredje nivån är byggnaden som helhet och energianvändningen för att tillhandahålla de funktioner som ska finnas i byggnaden. Den fjärde nivån är byggnaden och dess koppling till omgivande energisystem. Genom att tillämpa ett systemperspektiv kan man visa hur effektiviseringsåtgärder på en nivå påverkar övriga nivåer. Figur 11 Systemnivåer för byggnaden som energisystem 2 MINSKAD KLIMATPÅVERKAN OCH ANPASSNING TILL ETT FÖRÄNDRAT KLIMAT 2010/11:RFR3 Åtgärder för att åstadkomma en mer hållbar bebyggelse kan utföras på tre principiella sätt: 1) genom effektivisering av el- och värmeanvändningen i fastigheterna, 2) genom laststyrning8 för effektivare utnyttjande av tillgängliga resurser och 3) genom konvertering till koldioxidneutral värme- och elproduktion, exempelvis genom användning av biobränslen i större omfattning (fig. 12). Figur 12 Möjligheter till energisystemåtgärder på byggnadsbeståndet En hållbar utveckling inom bebyggelsen kräver hushållning med material och energi både under byggandet och vid användningen av bostäder. av totala energianvändning sker i bebyggelsen, och därmed kan en stor del av koldioxidutsläpp hänföras till byggnader. 8 Med laststyrning i detta sammanhang menar man byggnadens energibehov och dess dynamik. Genom att utnyttja byggnadens energibehov och dess dynamik i samklang med dynamiken i det omgivande energisystemet kan man effektivisera utnyttjandet av tillgängliga resurser. 2010/11:RFR3 2 MINSKAD KLIMATPÅVERKAN OCH ANPASSNING TILL ETT FÖRÄNDRAT KLIMAT Begreppet lågenergihus betyder att byggnaden använder mindre energi än gängse praxis. Passivhus, den mest kända typen av lågenergihus, är en byggnad som är välisolerad och lufttät med en effektiv ventilation. Huset värms till stor del upp av värme från de boende, elektriska apparater och instrålad sol. Antalet svenska passivhus har ökat kraftigt , och de visar att det är fullt möjligt att bygga passivhus med en betydligt lägre årlig energianvändning än maxgräns i ett svenskt klimat med gängse byggnormer och material. Lågenergihus är ett vanligt förekommande begrepp som har använts . Det betyder egentligen bara att byggnaden använder mindre energi än gängse praxis eller uppsatta regler, och det finns inga angivna nivåer på maximal energianvändning. Passivhus är den mest kända typen av lågenergihus. Ett passivhus är en byggnad som är välisolerad och lufttät med en effektiv ventilation. I en tät byggnad minimeras även drag, vilket ger en ökad komfort för brukarna. Huset värms till stor del upp av värme från de boende, elektriska apparater och instrålad sol. Genom att man installerar en värmeväxlare återvinns värmen ur frånluften för att värma tilluften energin återvinns, inte luften. Även om ligger en bra bit efter länder som och som byggt passivhus har den svenska utvecklingen börjat ta fart, både i form av nybyggen och genom renoveringar av befintliga bostäder. Svenska pilotprojekt visar att det är fullt möjligt att bygga passivhus med en betydligt lägre årlig energianvändning än maxgräns i ett svenskt klimat med gängse byggnormer och material. Projekten har också visat sig spela en viktig roll för spridningen av kunskap om energieffektivt byggande. Utvecklingen från passivhus till plushus, byggnader som producerar mer energi än de använder, har påbörjats med ett antal svenska projekt. Lågenergihus är ett samlingsnamn för byggnader som förbrukar mindre energi än hus byggda enligt allmän praxis. Passivhus är den mest kända typen av lågenergihus. Ett passivhus är extremt välisolerat, har effektiv ventilation och värms till stor del upp av värme från de boende, elektriska apparater och instrålad sol. Den värme som behövs för uppvärmning ska kunna fördelas med den ventilationsluft som ändå distribueras vid normala luftmängder för komfortventilation. Byggnaden får på så sätt ett mycket lågt behov av energi för uppvärmning. Att värma med luften är dock inget krav, det blir bara billigast så eftersom ett ventilationssystem ändå behöver installeras i alla byggnader. Klimatskalets täthet är av stor betydelse, dels för att undvika att varm fuk- 2 MINSKAD KLIMATPÅVERKAN OCH ANPASSNING TILL ETT FÖRÄNDRAT KLIMAT 2010/11:RFR3 tig luft kommer ut i konstruktionen (väggar, golv, tak) och riskerar att kondensera, dels för att kontrollera att till- och frånluftsflödet in och ut ur byggnaden gör att maximalt med värme kan återvinnas ur frånluften. Det första passivhuset byggdes i , (Feist 2006). Det var en utveckling av den forskning som bedrivits på av professor och . I ett nollenergihus används lika mycket eller mindre energi än den som produceras i fastigheten. används även begreppet plushus i detta sammanhang. Minienergihus har samma krav som passivhus. En skillnad från passivhuskraven är att värmebehovet inte kan uppfyllas genom distribution av värme endast via hygienluftsflödet. Antingen krävs ett recirkulationsluftsystem eller också måste man komplettera luftvärmesystemet med konventionella värmesystem. Plushus: finns även ett växande antal hus som är nettoleverantörer av energi, s.k. plusenergihus. Dessa hus byggs som passivhus, men tanken med husen är att de ska producera mer energi än de förbrukar. Teknik som kan användas är solfångare och vind- eller vattenkraft. (Källa: ) De första och mest omskrivna passivhusen i är radhusen i , söder om , som byggdes . Även om fortfarande ligger långt efter länder som på området har antalet svenska passivhus ökat kraftigt (fig. 13). Förutom passivhusbostäder finns det även ett fåtal svenska förskolor samt ett äldreboende i som är byggda med passivhusstandard. De flesta passivhusen finns i , men det finns också passivhus i andra delar av . Passivhusprojekt har också påbörjats i norra . 2010/11:RFR3 2 MINSKAD KLIMATPÅVERKAN OCH ANPASSNING TILL ETT FÖRÄNDRAT KLIMAT Figur 13 Antal passivhus i (). Flertalet passivhus har studerats och utvärderats i , främst i men även i andra delar av (2010, Glad 2006, Orrling 2006, och 2006). Ett problem är dock att kunskapen om passivhus är utspridd bland institutioner och företag över landet utan något samlat helhetsgrepp. För att tydligt definiera passivhusbegreppet för svenska förhållanden togs en första definition fram inom ramen för program Forum för energieffektiva byggnader () av 2007. Definitionen har därefter uppdaterats med en revidering publicerad (2009a). Svenska erfarenheter av lågenergihus Studier av svenska passivhusprojekt visar att det går att bygga hus i svenskt klimat med betydligt lägre energiförbrukning än maxvärden (2008, 2010). 2 MINSKAD KLIMATPÅVERKAN OCH ANPASSNING TILL ETT FÖRÄNDRAT KLIMAT 2010/11:RFR3 Figur 14 Passivhus i , renoverade passivhuslägenheter i nya passivhuslägenheter i och i (bilder: ). En studie av fyra svenska passivhus (tre nybyggda och ett renoverat hus) visar att de tre nybyggda projekten har en betydligt lägre årlig energianvändning än maxgräns för en nybyggd bostad.9 Det fjärde projektet är en renovering av ett hyreshus i . Husets energianvändning minskade kraftigt efter renoveringen från ett energibehov på 215 kWh/m2a (inklusive hushållsel) till 86,2 kWh/m2a (inklusive hushållsel) efter renoveringen. har inga regler för hur mycket energi en renoverad byggnad maximalt får använda efter renovering, men visar att det är möjligt att sänka energianvändningen i en befintlig byggnad , enbart med hjälp av vanliga material och vanliga entreprenadfirmor (2008, 2010). 9 Den normalårskorrigerade årliga energianvändningen för värme, varmvatten och fastighetsel var för Finnvedsbostäders hyresrätter i 36 kWh/m2a för Eksta Bostads AB:s hyresrätter i 50,5 kWh/m2a och för villan i 51 kWh/m2a (enbart värme och varmvatten). Enligt regler ska en nybyggd bostad max använda 110 kWh/m2. 2010/11:RFR3 2 MINSKAD KLIMATPÅVERKAN OCH ANPASSNING TILL ETT FÖRÄNDRAT KLIMAT Köpt energi i fyra passivhusprojekt (normalårskorrigerat) tillsammans med tillåten mängd köpt energi enligt byggregler för klimatzon 1 (2010) Årlig köpt energi (kWh/m2år) Energianvändningen i de fyra studerade passivhusen kan jämföras med de relativt nybyggda bostäderna i . Ambitionsnivån för bostädernas energianvändning var hög, med ett mål på max 60 kWh/m2år köpt energi. Den uppmätta energianvändningen (värme, varmvatten, fastighetsel, hushållsel10) varierar dock stort; mätningar har visat att den anläggning i området som köper mest energi använde 220 kWh/m2år och den anläggning som använde minst låg på 95 kWh/m2år. Den genomsnittliga uppmätta energianvändningen låg mellan 142 och 165 kWh/m2år (Pandis och 2009, 2006). Solen har länge ansetts vara ett viktigt tillskott för passiv värme i byggnader. Genom att ha stora fönster mot söder och små fönster mot norr har man maximerat tillvaratagandet av solenergi. För passivhus byggda i svenskt klimat har dock byggnadens och fönstrens orientering visat sig ha marginell betydelse (2010). Vid de tillfällen då effektbehovet för byggnaden är som störst finns på våra breddgrader ingen sol att tillgå. För det årliga energibehovet har solinstrålning viss påverkan, dock endast i mycket liten utsträckning. Utvecklingen i från passivhus till plushus har påbörjats med ett fåtal pilotprojekt, där det mest uppmärksammade är som färdigställdes . Det är enligt ägaren ett plushus, dvs. att det producerar mer energi än det gör av med. För att få långsiktig lönsamhet i denna typ av projekt, där 10 Observera att hushållsel ingår i dessa mätningar, vilket inte ingår i energikravet i byggreglerna. 2 MINSKAD KLIMATPÅVERKAN OCH ANPASSNING TILL ETT FÖRÄNDRAT KLIMAT 2010/11:RFR3 man ofta installerar solceller för elproduktion, måste fastighetsägaren få betalt för den el som produceras i fastigheten och levereras ut i nätet. Hur sprida passivhus i ? Spridningen av passivhus har främst skett via initiativ från kommuner, t.ex. området Gäddeholm i och området Stadsskogen i , eller på initiativ från entreprenörer, som t.ex. stadsvillorna i och flerbostadshus i . För att ta till vara erfarenheter och kunskap från tidigare projekt behövs deltagare i genomförda passivhusprojekt (konsulter och beställare) som kan förmedla ackumulerad kunskap till nya projekt (Glad 2006). För att uppmuntra att nya lågenergibyggnader byggs har kommuner lokalt tagit fram riktlinjer för styrmedel som subventioner för bygglov vid lågenergibebyggelse och krav vid markanvisning av kommunalägd mark (se t.ex. kommun och . Det finns dock en stor osäkerhet hos kommunerna om vad man får göra och vilka krav man får ställa vid utfästelse av bygglov, vilket gör att spridningen är stor mellan olika kommuner. Det skulle behövas ett samlat grepp för att klargöra vilka regler som finns, hur de bör användas och om de bör korrigeras för att underlätta för kommuner att ställa krav för mer energieffektiva lösningar. Som exempel kan nämnas att en del kommuner tillåter att extra ytterväggstjocklek tillåts hamna utanför byggrätten och på så sätt inte minskar den uthyrningsbara arean medan andra inte tillåter detta. Den tjocka ytterväggen ger ökad isolering, vilket behövs för att göra byggnaden till ett lågenergihus eller passivhus. Internationella erfarenheter av passivhus De länder i som har kommit längst på området med passivhus är , och . I dessa länder har man byggt passivhus, och man har börjat addera ytterligare energibesparande åtgärder till konceptet, t.ex. att minska elanvändningen i belysningen genom att effektivt tillvarata dagsljusinsläpp. Ett bra exempel är en skola i Klaus-Weiler-Fraxern i (fig. 16), där arkitekten arbetat med ljusinsläpp från olika håll i klassrum och samlingssalar. 2010/11:RFR3 2 MINSKAD KLIMATPÅVERKAN OCH ANPASSNING TILL ETT FÖRÄNDRAT KLIMAT Figur 16 Hauptshule i Klaus-Weiler-Fraxern (bild: ) Samlade erfarenheter från visar på en mycket stor energibesparande potential för passivhus, med en uppmätt energianvändning för uppvärmning på nivåer lägre än i traditionella bostäder (Schnieders och Hermelink 2006, Feist m.fl. 2005). Även reglering av inomhusklimatet har visat mycket goda resultat under både sommar och vinter. En helhetssyn krävs exemplet En energibehov är inte enbart relaterat till den energi som används i byggnaden. Även tillverkningen av byggnaden innebär ett energibehov och en efterföljande miljöpåverkan. Miljöpåverkan varierar också beroende på vilket energislag som används i byggnader. Koldioxidutsläppen relaterade till energianvändningen blir t.ex. olika stora beroende på om huset använder direktverkande el eller fjärrvärme. Det är viktigt att beakta skillnader mellan olika energiformer eftersom man då kan effektivisera energianvändningen ytterligare. En helhetssyn innebär att man tar hänsyn till det omgivande energisystemet när en prestanda värderas. Energibehovet i husen i motsvarar ungefär en halvering av energianvändningen jämfört med ett motsvarande nytt normalhus (Moshfegh och 2009, Ruud & 2004) (fig. 18 a). Den totala energianvändningen i Lindåshusen utgörs i huvudsak av hushållsel.