eunbil · GY0N28F1C3 · 2011-01-01 00:00:00 — N2011/2254/IS Rådets möte (transportministrarna) Kommenterad dagordning inför samråd med (ev.) Godkännande av A-punktslistan Förslag till och rådets beslut om närmare föreskrifter för den offentliga reglerade tjänst (PRS) som erbjuds via det globala satellitnavigeringssystem via satellit som upprättats genom Galileoprogrammet Allmän riktlinje Lägesrapport dok : 14701/10 TRANS 267 98 156 CAB 17 RECH 321 CODEC 996 7639/11 TRANS 78 35 49 CAB 20 ESPACE 8 CODEC 397 Förslaget har tidigare behandlats i . Bakgrund I förordning 683/2008 fastställs villkoren för det fortsatta genomförandet av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen Egnos och . Där anges att det system som upprättats genom Galileoprogrammet ska erbjuda fem tjänster. En av dessa är en offentlig reglerad tjänst (), nedan kallad PRS. Den planeras vara helt reserverad för användare med myndighetstillstånd och användas för känsliga tillämpningar med stort behov av kontinuerliga tjänster. Rådet begärde i sina slutsatser att kommissionen aktivt ska fortsätta att utarbeta en politik för tillträde till PRS. Förslaget behandlar närmare föreskrifter för tillträde till och förvaltning av PRS, de olika förvaltnings- och övervakningsorganens funktioner, villkoren för tillverkning av och säkerhet avseende mottagare samt exportkontrollsystemet. Bl.a. föreslås att varje medlemsland självständigt bör kunna besluta vilka PRS-användare som ska bemyndigas samt fastställa tjänstens användningsområden. Man föreslår också att varje deltagare utser en ansvarig för förvaltning och kontroll av användare. Förslag till svensk ståndpunkt: föreslås acceptera ordförandeskapets förslag till allmän riktlinje och bör notera lägesrapporten. Förslag till och rådets förordning (EU) nr [.../...] om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå Lägesrapport dok: 15717/10 111 CODEC 1210 7644/11 36 CODEC 398 Frågan har tidigare behandlats i . Bakgrund () tillkom till följd av olyckan med oljetankern som ledde till omfattande oljeutsläpp. EMSA har till uppgift att hålla en hög, enhetlig och effektiv nivå på sjösäkerheten och att förebygga oljeutsläpp inom EU. och rådet antog förordning 1406/2002 som reglerar inrättandet av och verksamheten på EMSA. Förslaget till ändringen av EMSA:s grundförordning (1406/2002) syftar till att klargöra EMSA:s nuvarande uppgifter och roll samt föreslår att EMSA:s uppgifter utökas till nya områden. De nya områden som föreslås har sin grund i den utveckling som skett på området, huvudsakligen på grund av antagandet av det så kallade EU:s tredje sjösäkerhetspaket. Rådets arbetsgrupp började behandlingen av förslaget . Trots ett flertal möten har man ännu inte lyckats komma fram till någon gemensam ståndpunkt. Det är framförallt två frågor som det återstår att komma överens om. Den första frågan rör utvidgningen av EMSA:s uppgifter och de följder som den får för byråns budget. Den andra frågan rör styrelsestrukturen för byrån. För att försöka lösa de utestående frågorna avser det ungerska ordförandeskapet att låta ministrarna diskutera dessa två frågor på rådsmötet. Förslag till svensk ståndpunkt: De frågor som skall diskuteras på rådsmötet är ännu inte slutligt bestämda och behandlade i Coreper. Regeringen ser positivt på förslaget såvitt det avser tillägg av de uppgifter som ålades EMSA i och med antagandet av tredje sjösäkerhetspaketet. Regeringen är också positiv till att EMSA:s uppgifter i vissa delar tydliggörs i och med denna omarbetning. generella inställning är annars att EMSA:s uppgifter inte ska utökas ytterligare och att förordningen inte får öppna upp för att lägga ytterligare framtida uppgifter på EMSA som inte regleras i EU-lagstiftningen. Om EMSA åläggs nya uppgifter ska kostnaderna för dessa i första hand ske genom omprioriteringar i befintliga budgetram. Det kan inte anses rimligt att EMSA ökar sina utgifter som flertalet medlemsstater skär kraftigt i de nationella budgeterna. Regeringen anser vidare att styrningen av EMSA bör förbättras så att myndigheten ändrar riktning mot att vara en mer stödjande myndighet för medlemsstaterna. (ev.) Godkännande av A-punktslistan Rapport från kommissionen till och rådet Halvtidsöversyn av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen Antagande av rådets slutsatser Riktlinjedebatt dok: 5530/11 TRANS 15 8 5 CAB 5 RECH 6 RELEX 56 7635/11 TRANS 77 34 48 CAB 19 ESPACE 7 RELEX 248 Förslaget har inte tidigare behandlats i . Bakgrund Kommissionens presenterade ett meddelande med en halvtidsöversynen av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen. Meddelandet beskriver vad som uppnåtts halvägs under det innevarande finansiella perspektivet inom Galileo- och EGNOS-programmen. Kommissionen presenterar för information även en uppskattning av behovet av kompletterande finansiering för nästa finansiella perspektiv efter 2013, vilket man bedömmer till . Därutöver kommer, när väl systemet kommit i drift, årliga driftskostnader om ca . Ett lagförslag med en mer definitiv summa kommer att presenteras inom ramen för förhandlingarna inför nästa finansiella perspektiv. Förslag till svensk ståndpunkt: föreslås acceptera ordförandeskapets förslag till rådets slutsatser. (ev.) Förslag till rådets beslut om undertecknande och provisorisk tillämpning av ett samarbetsmemorandum mellan Europeiska unionen och Internationella civila luftfartsorganisationen dok: 7660/11 51 RELEX 253 7702/11 55 RELEX 259 7679/11 53 RELEX 255 Frågan om mandat för kommissionen att förhandla med har tidigare behandlats i . Bakgrund fick kommissionen ett mandat av rådet att förhandla med (för internationell civil luftfart) om ett samarbetsavtal. Ett avtal paraferades . Avtalet innebär ett ramverk för ett fördjupat samarbete inom fyra områden: flygsäkerhet, miljö, luftfartsskydd och flygtrafikledning. Till avtalet ska knytas fyra annex ett för vart och ett av dessa områden. Samarbetet ska innefatta bl.a. informationsutbyte, konsultationer, biträde med experter och ömsesidigt deltagande i inspektioner och utbildningsprogram. En särskild ska överse tillämpningen av avtalet. En årlig budget på förutses . Åtgärderna finansieras inom gällande ramar för EU:s budget. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen står bakom samarbetsavtalet och dess undertecknande. Utkast till rådets beslut om bemyndigande för kommissionen att inleda förhandlingar om att ändra luftfartsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dok:5541/11 6 RELEX 46 AELE 6 CH 3 RESTREINT UE 7656/11 50 RELEX 252 AELE 12 CH 8 RESTRAINT UE + COR 1 (da) RESTRAINT UE 7682/11 54 RELEX 258 AELE 13 CH 9 RESTREINT UE Frågan har inte tidigare behandlats i . Bakgrund undertecknades ett luftfartsavtal mellan och . Avtalet har ersatt medlemsstaternas bilaterala luftfartsavtal med och det ger EU:s och Schweiz´ flygbolag trafikrättigheter mellan valfria punkter i och i EU. Avtalet förutsätter att ska implementera all EU:s lagstiftning på luftfartsområdet. Enligt avtalet ska parterna efter ikraftträdandet inleda förhandlingar om möjligheten att avtalet också ska omfatta rätt att bedriva inrikestrafik (cabotage) i och i medlemsstaterna. Förslag till svensk ståndpunkt: står bakom mandatförslaget och målsättningen är att rådet antar förslaget till beslut. (ev.) Förslag till rådets beslut om Europeiska unionens anslutning till protokoll till Atenkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods Antagande av rådets ståndpunkt dok: 17511/10 127 + COR 1 7867/1/11 40 JUSTCIV 49 REV 1 Förslaget har inte tidigare behandlats i . Bakgrund Förslaget till rådsbeslut innehåller bestämmelser som reglerar EU:s tillträde till protokoll till Atenkonventionen om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods. Atenkonventionen, i dess lydelse enligt protokoll, har i vissa delar införlivats i genom och rådets förordning (EG) nr 392/2009 av om transportörens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss (Atenförordningen). Konventionen och förordningen innehåller bestämmelser om transportörens ansvar vid dödsfall och personskador. Atenförordningen träder i kraft eller vid det datum som protokoll till Atenkonvention träder i kraft, beroende på vilket datum som infaller först. I har tillsatts en utredning, där utredaren bl.a. ska ta fram ett underlag rörande tillträde till Atenkonventionen. Mer i detalj innebär förslaget att rådet föreslås bemyndiga EU att, vid sidan av medlemsstaterna, ansluta sig till protokoll till Atenkonventionen. Anledningen till det är att det är blandad kompetens, där EU har kompetens över större delen av Atenkonventionen, men medlemsstaterna fortfarande har kompetens över vissa delar. I samband med att EU ansluter sig ska EU avge en deklaration, där det framgår vilka artiklar EU har kompetens över. Förslag till svensk ståndpunkt: välkomnar EU:s anslutning till protokoll till Atenkonventionen. Anslutningen kommer förhoppningsvis att innebära att protokollet snart träder i kraft. uppfattning är att det är angeläget med en internationell standard på området. 10. a) om transportpolitiken Föredragning av kommissionen Den första vitboken om en gemensam europeisk transportpolitik publicerades och den andra 2001. Arbetet med att ta fram en ny vitbok har pågått och den presenteras efter flera förseningar . Det svenska ordförandeskapet ägnade avsevärd tid åt att behandla den framtida transportpolitiken och förberedelsearbetet med vitboken. Den övergripande målsättningen för kommissionen med vitboken är att skapa ett fungerande inre europeiskt transportområde. Utgångspunkten är att transporter är fundamentala för vår ekonomi och vårt samhälle men att de måste vara hållbara med tanke på de utmaningar vi möter. innehåller strategier och riktlinjer för kommissionens handlingsprogram på transportområdet . Den åtföljs av ett arbetsdokument från kommissionen. b) Informellt ministermöte om TEN-T (, ) Information från ordförandeskapet c) Krisen med vulkanisk aska i EU: uppföljning och större räckvidd för krishantering (EU-metod och bindande gränser) Information från kommissionen Luftrummet fick stängas av som en följd av vulkanutbrottet på . Skyndsamt fick två extra inkallade TTE-råd överenskomma kriterier för riskbedömning och riktlinjer för luftrummets stängning/användning. EU framförde vid att på global nivå bör ta fram riktlinjer för liknande situationer. Men även på EU-nivå har samarbete kring bland annat riskbedömning aktualiserats. Kommissionen avser att informera om pågående arbete inom området. d) Lägesrapport om medlemsstaternas ratificeringar av luftfartsavtal Information från kommissionen e) : genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet det fortsatta arbetet (, ) Information från ordförandeskapet dok: 7495/1/11 42 REV 1 Ordförandeskapet avser att lämna information från den konferens som hållits om genomförande av det gemensamma luftrummet efter att förordningarna reviderades 2009. Konferensen var en uppföljning av en motsvarande konferens i under ordförandeskap då en s.k. Madriddeklaration togs fram. Resultatet av är en Budapestcharter som inbjuder kommissionen, medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter, flygplatshållare, luftrumsanvändare och EUROCONTROL att bidra till att elementen i det reviderade gemensamma luftrummet kan genomföras. Viktigaste elementen är bildandet av funktionella luftrumsblock och gemensamma mål för flygledningen inom EU (performance targets). f) Senaste utvecklingen i genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet Information från kommissionen Kommissionen avser att informera ministrarna om framsteg i utvecklingen av det gemensamma luftrummet. Just nu pågår en process för att utifrån för EU formulerade prestationsmål för flygledningsverksamhet på nationell eller regional (inom funktionella luftrumsblock) precisera mål för säkerhet, miljöprestanda, kapacitet och kostandseffektivitet. Målen ska gälla under s.k. referensperioder där den första blir 2012 2015 och därefter förnyas . An annan fråga kommissionen sannolikt kommer att beröra är etableringen av funktionella luftrumsblock, FAB, som ska vara avklarad till . Här kan nämnas att DK och SE finner ambitionsnivån för låg hios övriga deltagande stater i Northern European Functional Airspace Block, , och kommer att fortsatt driva DK/SE-FAB men med ambitionen till ett nära samarbete med övriga-NEFAB med sikt på ökad integrering då nya europeisk prestationsmål ska implementeras på regionalnivå. Det betyder men mer sannolikt 2020 eller 2025. g) Utsläpp av växthusgaser från sjötransporter Information från kommissionen () pågår ett intensivt arbete med att identifiera åtgärder för att minska sjöfartens utsläpp av växthusgaser. Bl.a. arbetar man med framtagandet av ekonomiska styrmedel. IMO:s framsteg har varit små. Inom IMO har EU-länderna verkat för att konkreta åtgärder ska vidtas, motståndet från andra regioner i världen har dock varit stort. Kommissionen har aviserat att om IMO inte fattar ett beslut kommer KOM att föreslå att utsläpp från den internationella sjöfarten inkluderas i EU:s åtagande om minskade utsläpp av växthusgaser med målet att det ska träda ikraft . h) (ev.) Förhandlingar om ett övergripande lufttransportavtal med Information från kommissionen pågår förhandlingar mellan och om ett luftfartsavtal. Förhandlingarna är inne i slutskedet, och de kan sannolikt avslutas . Kommissionen kommer att vid rådsmötet informera om förhandlingarna. i) Det internationella transportforumet (, ) Information från den spanska delegationen anordnar () ett årligt möte i . Årets möte har temat Transporter för samhället. kommer transportministrar, beslutsfattare, experter och praktiker från olika delar av världen att samlas för att utbyta idéer om utvecklingen och framtiden för transporterna. Den svenska infrastrukturministern avser att delta på mötet och är särskilt inbjuden att tala på trafiksäkerhetssessionen. j) Säkerställande av att den kommande europeiska lagstiftningen om luftkvalitet tar fullständig hänsyn till transportfrågor Information från den brittiska delegationen k) Framsteg för arbetet med säkerhet för flygfrakt Information från den brittiska delegationen pågår ett arbete med en översyn av regelverket för luftfartsskydd för flygfrakt. kommer att lämna viss information om detta arbete, oklart vilken.