rir · GZB53 · 2011-01-20 09:00:00 — 150Regleringsbrev för universitet och högskolor m.m., 20042008, bilaga 2. Regleringsbrev för universitet och högskolor m.m., 2009, bilaga 3. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Rutiner för planering och uppföljning av forskningsbidrag tillhandahåller en guide till forskare som ska söka bidrag. Den innehåller bland annat en checklista och kalkylmallar för upprättande av projektbudget. Forskaren ska informera sig om de olika finansiärernas villkor och utarbeta ansökan och projektbudget. Om behov finns, ska juridiska avdelning eller avdelningen för forskningsservice kontaktas, vilket dock främst gäller EU-ansökningar. Prefekt eller motsvarande ska godkänna kalkylen och skriva under projektansökan. Om ansökan gäller EU:s 7:e ramprogram, krävs även underskrift av förvaltningschef eller kanslichef. Ansökningar om bidrag från ska förankras hos både prefekt och dekanus, innan de går upp till rektor för påskrift. Tillfälle för underskrifter ges vid fyra tillfällen , vilka är synkroniserade med stiftelsens styrelsemöten.151 Både på fakultets- och institutionsnivå görs budget med uppskattning av inkommande bidrag. SUHF:s redovisningsmodell infördes . Ett budgetverktyg som är integrerat med övriga system för ekonomi och personal samt en kontraktsdatabas är under utveckling.152 I verksamhetsberättelserna för naturvetenskapliga fakulteten framhålls att kontrollen av projekt har förbättrats, vilket gjort att färre projekt med underskott upptäcks.153 Nyckeltal för forskning, undervisning och oförbrukade bidrag Av figur 1 framgår att antalet helårsstudenter minskade något vid . Minskningen uppgick till . Därefter inleddes en återhämtning, vilket innebar att lärosätet 2009 åter nådde utgångsläget , dvs. nästan 28 000 helårsstudenter. Detta är fler studenter än vad fått ersättning för inom sitt takbelopp. 151Lunds universitet, Forskningsguide och vissa anvisningar. 153Lunds universitet, naturvetenskapliga fakulteten, verksamhetsberättelse nyckeltal, se exempelvis 2005 och 2007. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Figur 1 Antal helårsstudenter, inklusive uppdragsutbildningar, vid 20042009. Källa: HSV, NU-databasen. Figur 2 visar att minskade antalet helårsanställd undervisande och forskande personal . har dock antalet annan undervisande och forskande personal (vars anställningar inte regleras i högskoleförordningen) nästan fördubblats. Vid lärosätet fanns 578 professorer, 681 lektorer, 280 adjunkter, 173 forskarassistenter samt 451 annan forskande och undervisande personal 2009.154 Figur 2 Undervisande och forskande personal vid 20042009, Källa: HSV, NU-databasen. HSV (2010), Årsrapport . Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Utvecklingen av intäkter för forskning och forskarutbildning har haft en betydligt mer positiv utveckling än grundutbildningen . Figur 3 visar att de totala intäkterna och externa bidrag ökade, i fast pris. En betydande del av tillskottet kommer från de sammanlagt 14 Linnéstöd som har beviljats i utlysningarna och 2008. De oförbrukade medlen ökade dock ännu mer än intäkterna för forskning, med totalt i fast pris, vilket motsvarar en ökning på . Upplupna medel har legat relativt 20042009. Figur 3 Totala intäktsförda medel för forskning och forskarutbildning, intäktsförda externa bidrag samt oförbrukade bidrag vid 20042009, mdkr pris Totala intäkter för forskning och forskarutbildning Källa: HSV, NU databasen. Bidragsintäkter och oförbrukade bidrag vid fakulteterna Tabell 3 visar att de fakulteter vid som 2009 hade störst intäkter från bidrag också hade störst oförbrukade bidrag, dvs. den medicinska fakulteten och . Den naturvetenskapliga fakulteten hade 2009 nästan i oförbrukade bidrag, vilket innebar en ökning på . I förhållande till intäktsförda bidrag var detta dock en relativt låg nivå oförbrukade bidrag jämfört med övriga fakulteter och genomsnittet vid lärosätet. Området för humaniora och teologi hade däremot mer oförbrukade bidrag i relation till bidragsintäkterna, och låg närmare genomsnittet för lärosätet. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Naturvetenskapliga fakulteten och kemiska institutionen Naturvetenskapliga fakulteten är forskningstung, vilket framgår av figur 4. Den kännetecknades av stora underskott, som uppstått till följd av en krympande grundutbildning. Därtill hade fler doktorander än vad intäkterna kunde bära antagits och forskningsprojekt hade blivit felaktigt avräknade. Fakulteten har arbetat med organisatoriska förändringar för att få en stabil ekonomi, med satsningar på bland annat en större interaktion mellan fakultetsledning och prefekter. Personalen har minskat, men kategorin annan forskande och undervisande personal ligger kvar på ungefär samma nivå som . Orsaken till detta är att nydisputerade forskare anställs på post doc-tjänster eftersom färre externa finansiärer bekostar doktorandanställningar och att externfinansierade forskare visstids- eller tillsvidareanställs som forskare. För att minska kostnaderna har flera forskarassistenttjänster dragits in och tillsättningar av biträdande lektorat har skjutits på framtiden.155 Vid fakulteten finns Linnéstöd vid kemiska institutionen, vid ekologiska institutionen samt ett som delas mellan institutionerna för geo- och ekosystemvetenskaper, kärnfysik och mikrobiologisk ekologi. 2009 hade den naturvetenskapliga fakulteten nästan i oförbrukade bidrag. I förhållande till de intäktsförda externa bidragen är det dock en betydligt lägre andel än genomsnittet för lärosätet, vilket framgår av tabell 3. Figur 4 Intäkter och oförbrukade bidrag vid naturvetenskapliga fakulteten vid Lunds universitet 20042009, mnkr pris Totala intäkter forskning och forskarutbildning Källa: , ekonomisk redovisning. 155Lunds universitet, naturvetenskapliga fakulteten, verksamhetsberättelser 20042009; Fallstudieintervju 14. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor hör till både naturvetenskapliga fakulteten och och är indelad i 4 enheter. Institutionen har cirka 600 helårsstudenter. Vid institutionen finns 200 doktorander och nästan 400 undervisande och forskande personal, varav hälften hör till . Institutionens forskare har varit framgångsrika i att attrahera externa bidrag och beviljades ett Linnéstöd 2008. har varit en av de institutioner där de negativa resultaten vid början av decenniet var särskilt stora. Den har en skuld på till fakulteterna. För att få balans i ekonomin och kunna betala tillbaka de interna lån som lämnats av fakulteten har institutionen nästan halverat antalet anställda. Denna nedskärning har gjorts genom att visstidsanställdas kontrakt inte förlängts, genom pensionsavgångar och genom att varsla tillsvidareanställd personal. För att få en ökad kontroll över budgetarbete och den ekonomiska uppföljningen har kompetensen bland ekonomihandläggarna stärkts och ekonomihanteringen har flyttats till en central ekonomiavdelning vid institutionen i stället för att ligga ute på avdelningarna.156 har den kemiska institutionens ekonomi stärkts, framför allt genom framgångar i att attrahera forskningsbidrag men också genom att avlyft centralt för indirekta kostnader som gjorts har förts ned på institutionerna för att täcka de framtida OH-kostnaderna på de oförbrukade bidragen. Området för humaniora och teologi och historiska institutionen Området för humaniora och teologi hade ekonomiska problem i spåren av ett reducerat grundutbildningsuppdrag. Fakulteten brottades med underskott . En tio-procentig nedgång i studentantalet drabbade fakulteten och minskade forskningsbidrag gjorde att besparingar behövde vidtas. En åtgärd var att minska personalen, framför allt i form av antal doktorandtjänster. har områdets resultat varit positivt och ökade intäkterna från forskningsbidrag markant då två stora miljöstöd beviljades: Linnéstöd och stöd från . Som framgår av figur 5 ses framför allt de ökade beviljade bidragen i en uppgång i oförbrukade bidrag. 156 , , verksamhetsplan 20062011; Fallstudieintervju 3; Fallstudieintervju 9. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Figur 5 Intäkter och oförbrukade bidrag vid området humaniora och teologi vid Lunds universitet 20042009, mnkr pris Totala intäkter forskning och forskarutbildning Källa: , ekonomisk redovisning. är det näst största lärosätet i . är organiserat i åtta fakultetsnämnder: humanistisk, samhällsvetenskaplig, , utbildningsvetenskaplig, , naturvetenskaplig, konstnärlig och IT. Dessa nämnder rymmer i sin tur totalt 44 institutioner.157 för innehåller få villkor eller återrapporteringskrav rörande forskning utöver tydliga mål för forskarutbildningen i form av kvantifierade mål för antal examina, se tabell 5. De specificerade målen för lägst antal doktorsexamina har skiftat något mellan de olika perioderna men har totalt sett sjunkit med 60 doktorander, vilket framgår av tabell 5. 157 , Årsredovisning 2009. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Tabell 5 Mål för doktorsexamina vid 20042009 Källa: Regleringsbrev 20042009, . anger ett mål om att av de professorer som anställs ska vara kvinnor. Detta gäller även för perioden 20052008. I målet inkluderas befordrade professorer och gästprofessorer, men inte adjungerade professorer. Återrapporteringen av detta sker i årsredovisningen där antalet nyanställda professorer, och antal kvinnor av dessa, ska framgå. Däremot finns dessa instruktioner inte med i regleringsbrevet för 2009.158 anger regleringsbreven att de forskarskolor är värd för (genomik och bioinformatik samt språkvetenskap), ska ha examinerat minst 25 doktorer vid utgången av 2007. Återrapportering av hur många doktorander som antagits vid respektive forskarskola, kön och för vilket vetenskapsområde sker i årsredovisningen. En redogörelse för samarbetet mellan och partnerhögskolorna ska också finnas med.159 Rutiner för planering och uppföljning av forskningsbidrag har en långtgående decentralisering av beslutsfattandet.160 Rektors underskrift krävs för ansökan om Linnéstöd, strategiska satsningar samt ansökningar om stöd från och EU. Generellt är det prefekterna som äger frågan och tar beslut om ansökningar om externa bidrag.161 Prefekten måste alltid godkänna samtliga avtal och ansökningar som berör institutionens verksamhet, oavsett om behörig firmatecknare är någon annan. Hon eller han ska säkerställa att rutiner finns för ekonomisk uppföljning och att dessa sker löpande för att förhindra att projekt går med förlust. har prefekten inte möjlighet att ta del 158Regleringsbrev för universitet och högskolor m.m., 20042008, bilaga 3, Regleringsbrev för universitet och högskolor m.m. 2009, bilaga 4. 159Regleringsbrev för universitet och högskolor m.m., 20042008, bilaga 3. 160Göteborgs universitet, , kap. 2; Delegations- och attestordning GU 20100430. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor av all den verksamhet som pågår i ett projekt. Rätten att fatta vissa beslut kan delegeras till projektledaren, så kallat projektansvar. Projektansvar innebär i sin tur att säkerställa att projektets budget håller och att full kostnadstäckning finns.162 Uppföljningar av externfinansierade projekt görs vid tertialboksluten. Vid ska kommentarer lämnas från institutioner till fakultetskansli i de fall det finns risk för underskott vid slutdatumet, om slutdatumet ändrats, eller om projekten är passiva.163 har använt SUHF:s redovisningsmodell . har data från Ladok, ekonomiadministrationssystemet och personaladministrationssystemet. Universitet har haft ett egenutvecklat budgetsystem. Det integrerade systemet har funnits sedan 20052006.164 Företrädare för på central nivå menar att har instrumentet för uppföljning men att det inte alltid används.165 Företrädare för den centrala ekonomiavdelningen menar att prefekten kan få en god överblick över ekonomi och anställningar, och har eller kan få behörighet till alla nödvändiga system, men det är oklart i vilken omfattning dessa verktyg används. För budgetuppföljning krävs att en projektbudget har gjorts, vilket inte är obligatoriskt.166 Uppföljningen av passiva projekt, vilket företrädare för på central nivå uppger att fakulteterna ansvarar för, görs inte på alla fakulteter. Vid en fakultet som begärde in uppgifter om passiva projekt från institutionerna, sparades inte informationen till år.167 Nyckeltal för forskning, undervisning och oförbrukade bidrag har drygt 26 000 helårsstudenter. I likhet med de flesta andra lärosäten minskade studentantalet . Minskningen uppgick till . Som framgår av figur 6 återhämtades i princip hela nedgången . 162Göteborgs universitet, , kap. 7 Externt finansierad verksamhet, GU 2010042, s. 5. 163RiR enkät, se bilaga 1, fråga 2b; , , kap. 7 Externt finansierad verksamhet, GU 2010042, s. 2930. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Figur 6 Antal helårsstudenter, inklusive uppdragsutbildningar, vid Källa: HSV, NU-databasen. Antalet anställda vid har inte följt de svängningar som drabbat grundutbildning och forskarutbildning . Figur 7 visar att hade cirka 2 300 undervisande och forskande personal 2009. Det innebär att personalen ökat med . Lärosätet hade 457 professorer, 629 lektorer, 351 adjunkter och Personal inom kategorin annan forskande och undervisande personal uppgick till nästan 600, vilket motsvarar en ökning på 12 procent.168 Andelen visstidsanställda har varit oförändrad, knappt 45 procent.169 168Göteborgs universitet, pm dnr A9 1266/09. 169Göteborgs universitet, centrala administrationen . Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Figur 7 Undervisande och forskande personal vid 20042009, Källa: HSV, NU-databasen. Figur 8 visar att upplevde sjunkande intäkter för forskning parallellt med nedgången i studentantal 20052008. Orsaken var främst att forskarna vid lärosätet inte lyckades attrahera externa bidrag i samma utsträckning som . Lärosätet fick dock en kraftig förstärkning i intäkterna för forskning . bidragsinkomsterna ökade med 2009. Det är främst inom det medicinska och naturvetenskapliga området som det har skett en förstärkning av intäkterna, men även inom det humanistiska och samhällsvetenskapliga området har bidragen ökat. Till skillnad från intäkterna för externa bidrag har volymen oförbrukade bidrag ökat stadigt. uppgick oförbrukade bidrag till . Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Figur 8 Totala intäktsförda medel för forskning och forskarutbildning, intäktsförda externa forskning bidrag samt oförbrukade bidrag vid 20042009, i mdkr pris Totala intäkter för forskning och forskarutbildning Källa: HSV, NU-databasen. Vid den naturvetenskapliga fakulteten motsvarade forskningen av verksamheten, eller en omsättning motsvarande 2009 (se figur 9). Basanslaget täcker av forskningsfinansieringen. Forskningen visade ett överskott på , och av dessa kommer från anslagsfinansieringen. Intäkterna från externa bidrag har ökat med . Forskare vid fakulteten har alltså haft god utdelning på ansökningar om externa bidrag även om fakulteten inte lyckats hävda sig i konkurrensen om regeringens och forskningsrådens strategiska satsningar. En miljö vid fakulteten, Molecular Skin research, har fått rektors särskilda stöd. ökade de oförbrukade bidragen vid fakulteten med . Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Figur 9 Intäkter för forskning och forskarutbildning, intäkter för grundutbildning och oförbrukade bidrag vid naturvetenskapliga fakulteten, , mnkr pris Intäkter för forskning och forskarutbildning Källa: , ekonomisk redovisning. Vid fakulteten är 234 lärare och forskare samt 232 doktorander verksamma. har i genomsnitt drygt 50 doktorander antagits , vilket är en minskning jämfört med på decenniet. I likhet med den naturvetenskapliga fakulteten som helhet har grundutbildningen i kemi mött en vikande studenttillströmning. 2009 hade institutionen 356 helårsstudenter, vilket var färre än föregående år. Vid institutionen finns 158 anställda, varav 38 lärare och forskare och 78 doktorander. Antalet anställda har i princip varit oförändrat . Vid institutionen för kemi var intäkterna för forskning 2009. De externa bidragen har ökat från 29 miljoner till . De oförbrukade medlen har fördubblats och var 2009 . Den humanistiska fakulteten har haft ekonomiska problem. 2009 var den ingående balansen minus . En orsak är det vikande intresset hos grundutbildningsstudenter för att läsa humanistiska ämnen.170 En annan orsak är att forskarutbildningen expanderade kraftigt, med 170 , humanistiska fakulteten , dnr B1 1806/07. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor en fördubbling av antagningen till forskarutbildningen, . Detta skapade ett underskott i anslagsfinansieringen av forskningen. De ekonomiska problemen har lett till en omorganisation med sammanslagningar av institutioner till större enheter. slogs de tidigare 16 institutionerna ihop till 6 institutioner. har grundutbildningen fått ett minskat uppdrag, men alla institutioner har inte klarat att nå de minskade målen. Detta har lett till krav på återbetalning av medel till fakulteten.171 Vidare har antagningar till forskarutbildningen och andra rekryteringar ställts in.172 Intäkterna för forskning och forskarutbildning har ökat , medan intäkterna under minskat något för grundutbildningen. Oförbrukade bidrag har legat ganska runt , se figur 10. Figur 10 Intäkter och oförbrukade bidrag vid humanistiska fakulteten, , mnkr pris Källa: , ekonomisk redovisning. Totala intäkter för forskning och forskarutbildning De ekonomiska förutsättningarna för forskning och forskarutbildning har varit bättre än för grundutbildningen. I samband med omorganisationen skapades genom en sammanslagning av arkeologi, antikens kultur och samhällsliv samt historia. Generellt har den tidigare historiska institutionen och den nya klarat 171Göteborgs universitet, humanistiska fakulteten, verksamhetsuppdrag , dnr B 1 1806/09, s. 17. 172Göteborgs universitet, humanistiska fakulteten, verksamhetsuppdrag , dnr B 1 1806/09, s. 4. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor sig relativt väl. Till skillnad från många andra institutioner vid fakulteten har studenttillströmningen inte minskat, utan ligger fast kring 300 studenter. attraherade forskare vid institutionen från externa bidragsgivare.173 är ett ungt lärosäte, inrättat av regeringen . Högskolan har tre utbildnings- och forskningsnämnder: en för lärarutbildning och utbildningsvetenskap, en för humaniora och samhällsvetenskap och teknik och en för naturvetenskap.174 Högskolan har sex institutioner: livsvetenskaper, genus, kultur och historia, kultur och kommunikation, ekonomi och företagande, kommunikation, medier och IT samt samhällsvetenskaper. Därutöver är , högskolepedagogiska utvecklingsenheten och och Östeuropaforskning (CEEBS, engelsk förkortning) organiserade i egna enheter. hör till , kultur och historia. En organisatorisk förändring där slås samman med och samhällsvetenskap och teknik genomförs . Högskolan har sökt om men inte beviljats status som universitet. har beslutat att lärosätet har examinationsrätt inom ett antal forskningsområden. högskolas regleringsbrev innehåller mycket få instruktioner om forskning. Basanslaget för forskning och konstnärligt utvecklingsarbete uppgick till 2009, vilket är mindre än vad jämförbara högskolor som inte har forskarutbildning erhåller.175 I regleringsbreven 2004 2008 anges att högskolan ska återrapportera antalet anställda professorer och lektorer uppdelat på män respektive kvinnor, och krav ställs på att högskolan vid anställning ska sträva efter att andelen kvinnliga professorer och lektorer ligger inom intervallet 4060 procent.176 föreskriver att av forskningsresurserna ska 173Göteborgs universitet, , verksamhetsuppdrag , dnr B 1 1806/09, bilaga 15. 174Södertörns högskolas organisation, . 175Regleringsbrev för universitet och högskolor m.m. 2009, 2.55 bilaga 32. 176Regleringsbrev för universitet och högskolor m.m. 2004, dnr U2003/4799/UH; 2005, dnr U2004/5173/DK; 2006, bilaga 34; 2007, bilaga 34; 2008, bilaga 33. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor användas till att strukturförändra forskningen inom det naturvetenskapliga vetenskapsområdet. Högskolan ska rapportera vilka åtgärder som vidtagits.177 Rutiner för planering och uppföljning av forskningsbidrag Innan ansökan om externa medel görs ska, enligt högskolas rutiner, förutsättningarna för verksamheten prövas av prefekten. Det innebär att prefekt eller motsvarande prövar om den externfinansierade verksamheten är förenlig med den verksamhet som bedrivs vid institution eller motsvarande, om det finns resurser för att utföra forskningen och om full kostnadstäckning rimligen kan uppfyllas. Om ansökan om bidrag överstiger per projekt och år krävs rektors underskrift.178 Av intervjuer med företrädare för högskolan framgår att man tidigare inte har följt den rådande delegationsordningen vad gäller rektors underskrift. Rektor har dock skrivit under i de fall då det har varit fråga om projekt med stora behov av samfinansiering, t.ex. EU-projekt. uppmärksammats att delegationsordningen behöver omarbetas för att undvika att i stort sett alla ansökningar måste skrivas under av rektor.179 Forskare informeras om att avtal, ansökningar och rekvisitioner med mera ska diarieföras.180 Då projektbidrag har beviljats, ska projektledaren följa upp ekonomin och verka för att medlen används i enlighet med villkoren i avtalen eller liknande.181 För att underlätta uppföljning av projektbudgeteringen rekommenderas forskarna att lägga in budgeten i ekonomisystemet.182 SUHF:s redovisningsmodell infördes vid högskolan , vilket gör att kostnader ska redovisas på den aktivitet som orsakat dem. uppmärksammar forskare och prefekter på att full kostnadstäckning ska gälla för externfinansierad verksamhet, vilket innebär att både direkta och indirekta kostnader som verksamheten genererar ska täckas.183 Det finns rutiner för uppföljning av oförbrukade bidrag vid . Formellt sker uppföljningen tertialvis av den centrala ekonomiavdelningen i samråd med ekonomihandläggare på respektive 177Regleringsbrev för universitet och högskolor m.m. 2006, bilaga 34, och 2007, bilaga 34. , Rutin externfinansierad verksamhet,, / EA. , Rutin externfinansierad verksamhet, / EA. , Rutin externfinansierad verksamhet, / EA, s. 4. , Rutin externfinansierad verksamhet, / EA, s. 54. Forskarrapporten och Budgetrapport detalj finns tillgångliga via Saldorapporter i Agresso. , Rutin externfinansierad verksamhet, / EA, s. 3. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor följs passiva aktiviteter upp av den centrala ekonomifunktionen. Under granskning har det framkommit indikationer på att projektuppföljning inte äger rum vid alla fakulteter och institutioner. har efter en beställning av redovisning av projekt med oförbrukade bidrag 20042009 vid de granskade institutionerna och fakulteterna endast fått in uppgifter för åren 20082009. ur redovisningen som fick ta del av innehöll uppgifter om organisation, aktivitet och belopp. Ekonomiavdelningen centralt har kunnat bistå med uppgifter om oförbrukade bidrags fördelning per finansiär. Nyckeltal för forskning, undervisning och oförbrukade bidrag Figur 11 visar att har upplevt stora svängningar i , från drygt 7 000 till 5 800 som lägst /08. har studenterna åter sökt sig till , men nivå har Figur 11 Antal helårsstudenter, inklusive uppdragsutbildningar, vid Källa: HSV, NU-databasen. Intäkterna för forskning och forskarutbildning har uppvisat en betydligt mer positiv trend, vilket framgår av figur 12. De totala intäkterna för forskning har ökat 2004-2009. utmärker sig bland högskolorna genom att forskningen utgör en ungefär lika stor andel av verksamheten som grundutbildningen, medan de flesta övriga högskolor har en betydligt större andel grundutbildning. Detta är delvis en konsekvens av att , som inrättades med löntagarfondsmedel 1995, har ett