eunbil · GZ0N2A14A4 · 2011-12-12 00:00:00 — M2011/3783/I Miljö- och jordbruksutskottet Rådets möte (miljö) Kommenterad dagordning 1. Godkännande av dagordningen 2. (och under punkten 6 nedan) Godkännande av A-punktslistan A-punktslistan är ännu inte känd. Förslag till och rådets förordning om export och import av farliga kemikalier (omarbetning) - lägesrapport Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapets avsikt är att vid rådsmötet lämna en lägesrapport avseende det pågående arbetet med en reviderad förordning om export och import av farliga kemikalier (PIC-förordningen). Bakgrund Rotterdamkonventionen trädde i kraft . Dess syfte är att främja delat ansvar och insatser i samarbete mellan parterna inom internationell handel med farliga kemikalier för att skydda människors hälsa och miljön. Detta görs genom främjande av informationsutbyte om kemikaliernas egenskaper och ett system där det krävs att det exporterande landets behöriga myndighet fått ett uttryckligt medgivande för att exportera från motsvarande myndighet i det importerande landet (det s.k. PIC-förfarandet, Prior Informed Consent). Godkännandet ska ske innan export och gäller de ämnen som är listade i konventionens bilaga 3. Genom förordning (EG) nr 689/2008 genomförs Rotterdamkonventionen inom EU. Förordningen ger ett betydligt högre skydd åt importerande länder än Rotterdamkonventionen. Dels för att bestämmelserna riktar sig till alla världens länder och inte bara till parterna i Rotterdamkonventionen, men främst för att förordningen inte är begränsad till kemikalier som är förbjudna eller som faller under stränga restriktioner enligt konventionen, utan även omfattar alla kemikalier som är förbjudna eller faller under stränga restriktioner på EU-nivå. Därtill innehåller förordningen regler för hur kemikalier ska förpackas och märkas vid export. presenterade kommissionen ett förslag till omarbetning av PIC-förordningen, med syfte att bl.a. anpassa förordningen till Reach-förordningen (1907/2006) och CLP-förordningen om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, (1272/2008). PIC- förordningen anpassas i förslaget även till det nya kommittéförfarandet i och vissa arbetsuppgifter föreslås överföras från () i Ispra till den Europeiska kemikaliemyndigheten (ECHA) i . Mot bakgrund av erfarenheterna från genomförandet av förfarandet för uttryckligt medgivande, enligt PIC-förordningen, införs ytterligare kriterier som kan göra det möjligt att fortsätta export även om inget svar inkommer från det importerande landet, med ambitionen att bibehålla skyddet för importerande länder. I övrigt innebär förslaget relativt begränsade förändringar gentemot gällande förordning. Förhandlingar har pågått i rådsarbetsgruppen . Det danska ordförandeskapet tar nu över förhandlingarna om revideringen av PIC-förordningen för en eventuell överenskommelse i första läsningen med . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens bedömning är att de nuvarande bestämmelserna enligt förordningen allmänt sett fungerar bra. Regeringen välkomnar en revidering av förordningen och anser att de mindre tekniska ändringar som föreslås är nödvändiga för att anpassa förordningen till Lissabonfördraget och den allmänna kemikalielagstiftningen samt att ändringarna kommer att ytterligare underlätta genomförandet. Förslaget att involvera ECHA i de arbetsuppgifter som föreskrivs i förordningen bör leda till effektiviseringar av arbetet. Regeringen delar kommissionens bedömning att dagens starka skydd av människors hälsa och miljön upprätthålls med kommissionens förslag. Förslaget har inte tidigare behandlats i . Se bilaga 1. Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /32/EG vad gäller svavelhalten i bränslen Lägesrapport Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapets avsikt är att vid rådsmötet lämna en lägesrapport avseende det pågående arbetet med en revidering av direktivet 1999/32/EG vad gäller svavelhalten i bränslen. Bakgrund Kommissionen föreslår att den internationella sjöfartsorganisationen beslut om skärpta krav på svavelhalten i bränslen genomförs i . Det innebär att följande bestämmelser förs in i direktivet: får endast bränslen med en svavelhalt om högst 0,10 viktprocent användas i de s.k. svavelkontrollområdena som för EU:s del omfattar , och Engelska kanalen. används där bränslen med en svavelhalt om 1,0 viktprocent. skärps det globala kravet på svavelhalten från 3,5 till 0,5 viktprocent. Istället för att använda bränslen med lägre svavelinnehåll kan fartygsägarna använda utrustning för rökgasrening (i praktiken scrubbers) som minskar utsläppen i motsvarande grad. Ordförandeskapet kommer att redovisa resultatet av de förhandlingar som förts i rådets miljöarbetsgrupp om förslaget till direktiv samt informera om utsikterna till en överenskommelse i första läsning med . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens position är att IMO:s beslut om 0,1 viktprocent svavel ska tillämpas i samtliga farvatten inom EU för att konkurrensvillkoren ska vara lika i unionen och inte minst med tanke på de positiva hälso- och miljöeffekterna för hela unionen. Med förslaget skärps kraven i EU:s övriga farvatten först och då till endast till 0,5 viktprocent svavel. Vidare anser regeringen att det är viktigt att möjligheten inte begränsas att använda alternativa reningsmetoder, så som scrubbers som är en utrustning för att rena rökgaser. Förslaget har inte tidigare behandlats i . Se bilaga 2. Förslag till och rådets direktiv om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår Lägesrapport Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapets avsikt är att vid rådsmötet lämna en lägesrapport avseende det pågående arbetet med revidering av Seveso II-direktivet. Bakgrund antog kommissionen ett förslag till revidering av Seveso II-direktivet. Det främsta syftet med revideringen är att knyta innehållslistan i Seveso-II-direktivet till CLP-förordningens(Classification, Labelling, Packaging)klassificeringssystem. Enligt förslaget ska ämnen eller blandningar som klassas som farliga enligt CLP, tas in i bilagan i Seveso II. Kommissionens förslag till direktiv innefattar även förslag till ändringar vad gäller rapporteringsformer, tillsynsförfarande och definitioner. diskuterades förslaget till direktiv på Coreper . och hölls informella triloger med . Det danska ordförandeskapet tar nu över förhandlingarna om revideringen av Seveso II-direktivet för en eventuell överenskommelse i första läsningen med . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen står i stort bakom förslaget i sin nuvarande form. Regeringens högst prioriterade fråga under förhandlingarna har varit att inkludera uppgraderad biogas i Bilaga 1, del 2 i förordningen. Det vill åstadkomma med detta tillägg är att lagringen av biogas, med en metanhalt på , jämställs med lagring av naturgas. Kommissionen är positiva till den svenska ståndpunkten och diskussioner om hur ett eventuellt tillägg i enlighet med det svenska förslaget ska se ut pågår med kommissionen, ordförandeskapet och . Förslaget har behandlats i . Se bilaga 3. A-punktslistan är ännu inte känd. En strategi för biologisk mångfald i EU : mot genomförande Antagande av rådets slutsatser Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapets avsikt är att vid rådsmötet anta rådsslutsatser om ett ramverk för genomförande av för biologisk mångfald till 2020. Bakgrund Trots vissa framgångar i arbetet med biologisk mångfald, som uppbyggandet av Natura 2000, nåddes inte EU:s mål att stoppa förlusten av biologisk mångfald till 2010. Pågående försämringar eller förluster av den biologiska mångfalden äventyrar tillhandahållandet av för människan livsviktiga ekosystemtjänster. Mot bakgrund av detta lade kommissionen fram ett meddelande om en strategi för biologisk mångfald i EU till 2020. Processen bakom denna strategi har pågått (se bilaga 4). Strategins övergripande mål är att stoppa förlusten av biologisk mångfald och ekosystemtjänster i EU , i möjligaste mån återställa dem och förstärka EU:s bidrag för att motverka förlusten av biologisk mångfald på global nivå. Strategin innehåller sex mål: 1) Ett fullständigt genomförande av EU:s naturvårdsdirektiv för att skydda den biologiska mångfalden; 2)Bättre skydd för ekosystem och ökad användning av grön infrastruktur; 3)Främja biologisk mångfald genom ett säkerställande av hållbart jordbruk och skogsbruk; 4)Bättre förvaltning av fiskbestånd; 5)Strängare kontroller av så kallade invasiva främmande arter; 6)Ett ökat EU-bidrag i arbetet med att avvärja den globala förlusten av biologisk mångfald. antog rådsslutsatser om för biologisk mångfald till 2020, inklusive dess mål, där det i slutsatserna hänvisades till att fortsatta diskussioner och ytterligare arbete om åtgärderna var nödvändiga. Mot bakgrund av detta initierade det påföljande polska ordförandeskapet rådsslutsatser om ett ramverk för implementering av för biologisk mångfald till 2020 för antagande vid rådsmötet . Inför rådsmötet finns några utestående frågor som framförallt kopplar till jordbrukspolitiken. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen har ända sedan ordförandeskapet 2009 lyft fram frågan om att komma till rätta med problemen med förlusterna av biologisk mångfald, och varit pådrivande i arbetet både inom EU och inför i . Regeringen välkomnar rådsslutsatserna och stödjer ordförandeskapets ambition att de ska vara tydliga och konkreta. I förhandlingarna har fört fram en positiv inställning till huvuddragen i kommissionens meddelande. Regeringen är i huvudsak positiv till de rådsslutsatser som presenterats och anser att EU-strategin för biologisk mångfald till 2020 kommer att vara ett viktigt verktyg för att nå 2020-målen. Regeringen har också stött skrivningar om vikten av att integrera biologisk mångfald i sektorspolitiken. Regeringen har i diskussionerna bl.a. bidragit med förslag till att rådsslutsatserna ska vara tydliga och konkreta. har bl.a. drivit att rådsslutsatserna inte får föregripa förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram vilket många medlemsstater står bakom. Vidare är regeringens ståndpunkt att det är viktigt att bevara och förbättra ekosystem och ekosystemtjänster vilket kommer att bidra till EU:s mål för hållbar tillväxt samt till en mildring av effekterna av och anpassning till klimatförändringarna. Regeringens linje vad gäller livsmiljöer och arter av europeisk betydelse är att dessa ska uppnå en gynnsam bevarandestatus. Regeringen anser att det är viktigt att utveckla vägar mot ett hållbart fiske i EU och i tredje land där EU har fiskeriavtal. har i förhandlingarna fört fram vikten av att ekosystemansatsen ska lyftas fram i fiskefrågorna vilket fick gehör för. Vidare stödjer regeringen utvecklandet av en EU-strategi med både lagstiftning och prioriterade frivilliga åtgärder för att bekämpa invasiva främmande arter. Regeringen anser att EU måste fortsätta öka sina insatser för att motverka förlusten av biologisk mångfald på global nivå genom att exempelvis minska negativa externa effekter av konsumtionsmönster. rådsslutsatser om kommissionens meddelande om för biologisk mångfald behandlades i Miljö- och jordbruksutskottet samt i inför rådsmöte . Rådsslutsatser om implementeringsramverket avseende för biologisk mångfald har inte tidigare varit uppe i . Se bilaga 4. Färdplan för ett resurseffektivt Antagande av rådets slutsatser Diskussion Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapets avsikt är att vid rådsmötet anta rådsslutsatser om färdplanen för ett resurseffektivt . Bakgrund Kommissionen presenterade meddelandet Färdplan för ett resurseffektivt . Färdplanen aviserades av kommissionen i meddelandet Ett resurseffektivt flaggskeppsinitiativ under 2020-strategin från (KOM(2011)21). Flaggskeppsinitiativet är ett av de sju flaggskeppsinitiativ under 2020-strategin som antogs av . I rådsslutsatserna välkomnas färdplanen för ett resurseffektivt som en viktig del av flaggskeppsinitiativet inom EU2020-strategin och som syftar till att integrera resurseffektivitet inom olika politikområden liksom att uppnå en konkurrenskraftig, resurseffektiv och koldioxidsnål ekonomi inom EU. Rådsslutsatserna är övergripande och kommer att ligga till grund för det fortsatta arbetet med färdplanen för ett resurseffektivt . Inför rådsmötet finns inga utestående frågor. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen stödjer förslaget till övergripande rådsslutsatser även om mer konkreta slutsatser hade varit att föredra. Regeringen ser slutsatserna som en utgångspunkt för det fortsatta arbetet inom EU med färdplanen för ett resurseffektivt . Regeringen har förespråkat att nedan områden ska lyftas som särskilt prioriterade i rådsslutsatserna. De flesta av dessa finns med på ett övergripande plan i slutsatserna: 1. Marknadsbaserade instrument, utfasning av miljöskadliga subventioner och utbyte av kunskap och åtgärder på både utbuds- och efterfrågesidan, 2. Behovet av förändrade konsumtionsmönster, 3. Ytterligare åtgärder för innovation och teknikutveckling, 4. Utveckling av livscykeldata, 5. Förebyggande av farliga ämnen i kretsloppet och 6. Samordnade insatser mellan olika politikområden. Vidare har regeringen verkat för en koppling till årliga tillväxtrapporten samt det nationella reformprogrammet Meddelandet om färdplanen för ett resurseffektivt har tidigare behandlats i samt varit föremål för överläggning i Miljö- och jordbruksutskottet . Se bilaga 5. Resultat av den 17:e sessionen i partskonferensen (COP 17) för om klimatförändringar (UNFCCC) och den 7:e sessionen i partsmötet för Kyotoprotokollet (CMP 7) (den 28 november9 ) Diskussion Avsikten med behandlingen i rådet Diskussion av resultatet av det sjuttonde partsmötet under UNFCCC och det sjunde partsmötet under Kyotoprotokollet i . Bakgrund Den sjuttonde partskonferensen inom klimatkonventionen (UNFCCC) respektive det sjunde partsmötet inom Kyotoprotokollet äger rum i , , . De beslut som fattas i kommer att ha betydelse för hur EU ska kunna utveckla sin ledande position i de internationella klimatförhandlingarna . En första diskussion om vägen framåt hålls vid miljörådet . Förslag till svensk ståndpunkt vill se att EU fortsatt aktivt arbetar för utvecklingen av ett övergripande rättsligt bindande ramverk som inkluderar alla länder utifrån deras respektive förmåga och kapacitet. Detta ramverk bör utformas så att målet att hålla temperaturökningen under två grader kan nås med god marginal. Med beaktande av besluten i kommer verka för att ett sådant ramverk kommer på plats så snabbt som möjligt. Förslaget till förhandlingsmandat för EU inför COP 17 i har tidigare behandlats i 10. a) Resultatet av den tionde konferensen mellan parterna i konventionen om skydd av flyttande vilda djur (Bergen, , ) Rapport från ordförandeskapet och kommissionen hölls den tionde partskonferensen för konventionen om skydd av flyttande vilda djur (Convention on the Conservation of Migratory Species of Wild Animals, ). Vid mötet antogs flera resolutioner, de flesta efter revidering i linje med EU:s synpunkter. Flera förslag om att lista nya arter på bilagorna till konventionen antogs liksom en resolution för ökat bevarandearbete avseende flera hotade arter av sötvattensfiskar. b) Resultatet av det tredje mötet i den mellanstatliga förhandlingskommitté som ska förbereda ett globalt rättsligt bindande instrument avseende kvicksilver (INC3) (den 31 oktober4 ) Rapport från kommissionen och ordförandeskapet Det tredje förhandlingsmötet för ett rättsligt bindande instrument om kvicksilver (INC3) hölls i 2011. Mötet nådde framför allt goda resultat vad gäller frågan om småskalig guldutvinning. Förhandlingarna tog också betydande steg framåt vad gäller området avfall, slutförvar och förorenade områden. En av de både svåra och viktigaste frågorna i förhandlingarna är utsläpp av kvicksilver till luften bland annat från kolkraftverk. På denna punkt gick inte förhandlingarna framåt. Frågan om reglering av kvicksilver i produkter, som är viktig för , nådde inte heller konkret resultat men den fanns en vilja från flera att diskutera frågan. Mätinstrument, batterier och lampor innehållande kvicksilver är några av de produktgrupper som diskuteras. I övrigt är frågan om finansiering av en framtida konvention en av de viktiga frågorna för att komma vidare i förhandlingarna. har flera viktiga roller i förhandlingarna både som medlem i byrån och som en av två ordförande för kontaktgruppen om finansiering. c) Möten inför om hållbar utveckling (Rio+20): Resultatet av ministerkonferensen om "Rio+20" () Resultatet av UNECE regionala förberedande möte () Det andra mötet mellan sessionerna () = Information från ordförandeskapet Det polska ordförandeskapet arrangerade en ministerkonferens i på temat "praktiska exempel på grön ekonomi" som en del av processen införUNCSD/Rio+20. Till konferensen var EU:s miljöministrar samt vissa nyckelaktörer inbjudna såsom , , , , , , , , och miljöprogram (). EU-länderna använde dialogmötet till att presentera goda exempel på grön transformering. United Nations Economic Commission for Europe (UNECE) arrangerade i samarbete med UNDP och ett förberedelsemöte inför Rio+20 i . Mötet syftade till att lyfta fram specifika utmaningar, prioriteringar och goda exempel i regionen. Regeringar och andra intressenter (. framförallt FN-organ och s.k. officiella intressentgrupper) betonade bl.a. behovet av bättre övervakning och utvärdering, integration av de tre dimensionerna och starkare regionalt samarbete. Utkastet på sammanfattningen av mötet, vilket förväntas bli regionens inspel till för Rio+20 (UNDESA), anses avspegla och EU:s ståndpunkter på ett tillfredsställande sätt. Inför Rio+20 kommer ett antal möten att hållas i , varav det andra intersessionella mötet ska ge ledning inför framtagandet av ett första utkast på slutdokument. d) Resultatet av expertkonferensen om planering för biologisk mångfald () Information från ordförandeskapet Ordförandeskapet förväntas rapportera från en expertkonferens i om biologisk mångfald i olika rumsliga planeringsprocesser. Slutsatserna från konferensen lyfter fram betydelsen av väl underbyggd planering i ett landskapsperspektiv för att motverka fragmentering av naturmiljöer och effektivisera naturvårdsarbetet. Konferensens slutsatser betonar även vikten av samarbete inom EU och nationellt för att uppnå en grön infrastruktur. Denna fråga nämns även i de föreslagna rådslutsatserna om för biologisk mångfald (agendapunkt 7 på rådsdagordningen). e) Resultat från expertseminariet om EU- och det östliga partnerskapsländernas klimatpolitiska samarbete () Information från ordförandeskapet Östliga partnerskapet bildades efter ett svenskt/polskt initiativ och syftar att fördjupa relationerna med EU:s grannländer i öster: , , , , och . För att införliva deklarationen från Östliga partnerskapets toppmöte , anordnades en workshop för att stärka samarbetet mellan EU och partnerskapsländerna inom klimatpolitik. Mötet omfattade bl.a. utbyte av synpunkter och förväntningar inför klimatmötet i , samt diskussion av möjligt innehåll i den färdplan för klimatsamarbete inom det östliga partnerskapet som kommissionen ska ta fram inför nästa toppmöte . representerades av ambassaden i . f) Förslag till och rådets förordning om ändring av direktiv /18/EG vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorier Information om läget från ordförandeskapet presenterade kommissionen ett förslag till en EU-förordning som tillfogar en artikel 26b till direktiv /18/EG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer (GMO) i miljön. Artikeln ger medlemsstaterna möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av GMO inom sina territorier även om den aktuella grödan har fått ett EU-godkännande för odling. Utöver det föreslås inga förändringar när det gäller själva hanteringen av ansökningar och godkännanden av GMO i EU. Miljö- och hälsoskäl får inte åberopas som grund för ett förbud enligt den föreslagna artikel 26b eftersom dessa skäl redan har beaktats i den riskvärdering som föregår ett EU-godkännande. De skäl som anges för förbud enligt artikel 26b ska också vara i överensstämmelse med fördragen och i enlighet med EU:s internationella förpliktelser, till exempel WTO-bestämmelserna. Genom att gå vissa medlemsstater till mötes i frågan om att begränsa odling av GMO hoppas kommissionen att dessa medlemsstater i högre grad kan godkänna GMO för odling när en riskvärdering visat att den är säker för människa, djur och miljö. Kommissionen anför att förslaget att låta medlemsstaterna under vissa förutsättningar själva bestämma över huruvida man vill tillåta odling av en GMO ligger i linje med subsidiaritetsprincipen. Kommissionen har även i uppgift av rådet att lägga fram nya riktlinjer för miljöriskbedömning av GMO, en rapport om socioekonomiska konsekvenser av GMO-användning samt ett förslag till tröskelvärde för inblandning av GMO i konventionellt GMO-utsäde. Miljöråden , samt och diskuterade förslaget i ljuset av rådets slutsatser . Under det polska ordförandeskapet har det endast varit två mötestillfällen. Sammanfattningsvis råder det delade meningar bland medlemsstaterna till förslaget. En rad medlemsstater är mycket kritiska till förslaget medan andra ställer sig positiva. Många har dock ställt sig undrande över vilka grunder besluten om nationella förbud kan tas på utan att komma i konflikt med inre marknaden och WTO. Regeringen välkomnar kommissionens ansträngningar för att lösa problemen inom GMO-området, men ser också svårigheter med det förslag som presenterats. har under förhandlingarna sagt sig vilja avvakta resultatet av kommissionens arbete med de övriga uppdragen och fortsatta klarlägganden i rådsarbetsgruppen gällande inre marknad och WTO-regler för att kunna göra en helhetsbedömning innan vi tar ställning till en slutgiltig ståndpunkt. Regeringen är mån om att kärnan i , nämligen en vetenskapligt grundat riskbedömning från fall till fall av GMO, även i fortsättningen ska vara grunden för godkännande av GMO inom EU. g) EU:s anslutning till ramkonventionen om skydd av och hållbar utveckling i Information från ordförandeskapet är en bergskedja i sydöstra vilken delas av sju länder: , , , , , och . Ramkonventionen om skydd av och hållbar utveckling i antogs 2003 i , under den femte ministerkonferensen inom Environment for Europe och ratificerades av samtliga sju länder. Det polska ordförandeskapet kommer under denna dagordningspunkt att presentera ett första förslag på att skapa ett regionalt samarbete av med bl.a. EU:s Östersjösamarbete som förebild. h) (ev.) Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiven /60/EG och 2008/105/EG om prioriterade ämnen på vattenpolitikens område Föredragning av kommissionen Enligt artikel 16.4 i ramdirektivet för vatten (2000/60/EG) ska Kommissionen se över listan över prioriterade ämnen (ämnen som fastställts enligt artikel 16.2 och som förtecknas i bilaga 10 i ramdirektivet). I direktiv /105/EG artikel 8 anges att kommissionen mot bakgrund av artikel 16.4 i ramdirektivet ska göra en översyn av bilaga III i direktiv /105/EG. Denna översyn ska rapporteras till Rådet och . I samband med detta ska kommissionen eventuellt presentera förslag till nya prioriterade ämnen/prioriterade farliga ämnen inklusive förslag till miljökvalitetsnormer för ytvatten, sediment eller biota. i) Förslag till och rådets förordning om inrättande av ett program för miljö- och klimatåtgärder (Life) Föredragning av kommissionen Life+ är ett finansieringsprogram inom EU med syftet att bidra till genomförande av EU:s miljöpolitik genom olika miljö- och klimatåtgärder. Det nuvarande Lifeprogrammet gäller år 20072013 och har en total budget på ca . Kommissionen kommer på miljörådet att presentera förslaget till nytt Life-program som ska gälla vilket kommer att börja förhandlas .