rir · GZB510 · 2011-03-03 09:00:00 — Denna del av granskningen bygger på en sammanställning över befintlig statistik över biodrivmedelsanvändningens sammansättning och förändring, en genomgång av regeringens beslut om skattelättnader för biodrivmedel för samt en genomgång över vilka andra stöd som varit i kraft med skattebefrielsen och därmed samverkat med denna. Dessutom har vi med hjälp av genomfört en enkätundersökning riktad till ägare av miljöbilar som kan drivas med antingen bensin eller biodrivmedel. Urvalet för enkäten har hämtats ur fordonsregistret. Syftet med enkäten har bland annat varit att få ett bättre underlag för vilka faktorer som är viktiga för valet att skaffa en miljöbil samt hur viktigt relativpriset är för valet att tanka biodrivmedel eller bensin. För att få en indikation på om skattebefrielsen är dyr i förhållande till klimatmålen har vi jämfört skattebefrielsens kostnader (intäktsbortfall) med räkneexempel över hur mycket utsläppen minskar då man använder biodrivmedel i stället för fossila drivmedel. Skattebefrielsens intäktsbortfall har uppskattats utifrån regeringens bedömningar i olika propositioner och uppföljningar samt egna beräkningar. över hur mycket användningen av biodrivmedel bidrar till att minska utsläppen bygger bland annat på de utsläppsvärden som används i och index över nya bilars klimatpåverkan. För att besvara revisionsfråga 2 om regeringens hantering av skattebefrielsen inneburit långsiktiga och konkurrenskraftiga villkor för utveckling av biodrivmedel har vi i huvudsak utgått från den genomgång av regeringens beslut om skattelättnader för biodrivmedel för perioden 19952010 som nämndes ovan. Vi har även gått igenom regeringens propositioner, underlag i statsstödsärenden samt Statens energimyndighets uppföljningar . För att belysa eventuella sidoeffekter av skattebefrielsen och därmed få underlag för revisionsfråga 3 presenterar vi olika räkneexempel över hur skattebefrielsen fungerar i fallet med lågrespektive höginblandning. Statens energimyndighets uppföljningar av skattebefrielsen och de uppgifter myndigheten tar fram i samband med dessa uppföljningar är ett viktigt Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? underlag för dessa beräkningar. Andra viktiga underlag utgörs av den enkät till miljöbilsägare som vi nämnde ovan, statistik från fordonsregistret och körsträckedatabas samt rapporter från och . Revisionsfråga 4 om regeringen följt upp och redovisat skattebefrielsen på ett ändamålsenligt sätt bygger i huvudsak på dokumentstudier av regeringens propositioner och skrivelser, utskottsbetänkanden samt uppföljningar. Slutligen för att besvara revisionsfråga 5, om skattebefrielsen har förutsättningar att vara långsiktigt hållbar, har vi gått igenom relevant EU- lagstiftning med stöd av extern EU-rättslig expertis. För att belysa att utveckling av nya drivmedel tar tid och kräver stora investeringar, har granskningen kompletteras med en dokumentstudie av hur staten har stöttat forskning och utveckling av biodrivmedel eller andra alternativa drivmedel . Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av (projektledare), och . Rapportens disposition följer inte strukturen på revisionsfrågorna utan utgår i stället från den empiri som vi använt under granskningen. Anledningen till detta är, som framgått ovan, att varje empirikälla bidrar med underlag för att besvara mer än en revisionsfråga. I kapitel 2 ges en bakgrundsbeskrivning till vilka åtgärder som införts för att öka användningen av biodrivmedel och vilka mål de syftar till att uppnå. Kapitlet innehåller även en kort redogörelse över dagens produktion och användning av biodrivmedel. Kapitel 3 innehåller en genomgång av vilka principer som legat till grund för regeringens beslut om skattelättnader samt en genomgång av regeringens beslut om skattebefrielse för perioden 19952010 och uppföljningar av dessa. I kapitlet presenteras även en uppskattning av skattebefrielsens kostnader samt hur regeringen valt att följa upp och redovisa skattebefrielsen i de senaste årens ekonomiska propositioner. I kapitel 4 redogör vi för hur skattebefrielsen tillsammans med andra stöd till biodrivmedel påverkat användningen av biodrivmedel. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? Skattebefrielsens betydelse för låginblandade respektive höginblandade biodrivmedel behandlas mer utförligt i kapitel 5 respektive 6. I dessa kapitel redogör vi även för några sidoeffekter som skattebefrielsen kan medföra. I kapitel 7 beskriver vi olika metoder som kan användas för att beräkna utsläppsminskningar från biodrivmedel. Vi ger även räkneexempel där dessa metoder tillämpas. I kapitel 8 redogör vi för risker i fråga om skattebefrielsens långsiktiga hållbarhet. Det avslutande kapitlet 9 innehåller slutsatser och rekommendationer. I detta kapitel redovisar vi hur de olika empiriavsnitten tillsammans bidrar till att besvara revisionsfrågorna. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? 2 Bakgrund och historik Syftet med detta kapitel är att förklara bakgrund och motiv till de olika åtgärder som staten har infört för att öka användningen av biodrivmedel. Kapitlet inleds med en beskrivning av vad biodrivmedel är och hur användningen av biodrivmedel utvecklats i . 2.1Biodrivmedel i och internationellt 2.1.1Vad är biodrivmedel? Ett biodrivmedel är ett förnybart drivmedel producerat av biomassa som används för att driva ett fordon.16 De biodrivmedel som finns tillgängliga framställs i huvudsak ur traditionella jordbruksprodukter med hjälp av produktionstekniker som varit kända . De vanligaste formerna av biodrivmedel på marknaden är etanol, biodiesel (FAME, RME)17 och biogas. På världsmarknaden är etanol det största biodrivmedlet följt av biodiesel. uppskattades den globala etanolproduktionen till i av etanolen producerades i och . Inom EU är det dock produktionen av biodiesel som dominerar. I genomsnitt stod EU för (eller ) av den globala biodieselproduktionen för åren 2007 till 2009.18 Biogas har inte någon stor global spridning, utan används främst i och ytterligare några länder.19 16Som framgår av namnet är biodrivmedel biobränslen som används inom transportsektorn. Biobränslen kan dock användas för en rad olika ändamål till exempel uppvärmning. I denna rapport kommer vi genomgående att använda begreppet biodrivmedel för att beteckna alternativa drivmedel, förnybara drivmedel och biodrivmedel. 17FAME (fettsyrametylestrar) framställs ur oljeväxter. I är den vanligaste råvaran rapsolja som förestras till RME (rapsmetylester). I denna rapport kommer vi genomgående använda ordet biodiesel i stället för FAME och RME. 18OECD-FAO (2009), Agricultural Outlook 20092018. 19Statens energimyndighet (2009a), Kvotpliktsystem för biodrivmedel. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? Biodrivmedel används huvudsakligen som inblandning med låga halter i bensin eller diesel, så kallad låginblandning.20 I används även etanol till E85, ett drivmedel som består av etanol och bensin.21 För att använda E85 krävs bilar med anpassade motorer, så kallade flexifuel (FFV) bilar.22 Det finns också särskilda gasbilar som kan tankas med både bensin och fordonsgas. Fordonsgas framställs från antingen biogas, naturgas eller en blandning av biogas och naturgas. Användning av biodrivmedel i ren, eller så gott som ren, form förekommer för vissa särskilt anpassade tyngre fordon, till exempel etanolbussar.23 De biodrivmedel som finns tillgängliga brukar betecknas första generationens biodrivmedel.24 Eftersom dessa är relativt dyra att framställa görs stora satsningar för att utveckla andra generationens biodrivmedel. Den andra generationens biodrivmedel anses nämligen ha stor potential för högre energieffektivitet och lägre kostnader. bygger andra generationens biodrivmedel på produktionstekniker som ännu inte är kommersiellt gångbara. Det råder därför osäkerhet om hur effektiva dessa drivmedel kommer att vara. Den tredje generationens biodrivmedel är alternativ som ligger längre fram i tiden, med vätgas som exempel. Se tabell 2.1. 20Det vanligaste är låginblandning etanol eller biodiesel i bensin respektive diesel. 21På vintern innehåller E85 en lägre andel etanol, vanligtvis , för att förbättra kallstartsegenskaperna hos bränslet. 22I rapporten används begreppet etanolbilar. 23Detta bränsle brukar betecknas ED95 och består av etanol och tändförbättrare. 24Det finns inte någon enhetlig definition över vilka biodrivmedel som ska räknas till vilken generation. Det vanliga är dock att antingen utgå från vilken teknik eller vilken råvara som används vid produktionen. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? Råvara och framställningsprocess för ett urval av biodrivmedel. sockerrör, spannmål, oljor, avfall. (lignocellulosa) DME FAME från nya växter. Biodiesel från alger. Källa: översättning av översikt från ett forskningsprogram som genomförs i samarbete mellan , EUCAR och CONCAWE, JEC Biofuel programme. Användningen av biodrivmedel har ökat kraftigt i . utgjorde användningen av biodrivmedel av vägtrafikens totala drivmedelsanvändning, att jämföra 2000.25 Andel biodrivmedel i vägtrafiken, 20002009, procent De biodrivmedel som är vanligast förekommande på den svenska marknaden är etanol, biodiesel och biogas. Diagram 2.2 nedan illustrerar hur användningen av biodrivmedel fördelade sig på olika bränslen . stod etanol för av användningen av biodrivmedel, 25 (2010a), Transportsektorns energianvändning 2009. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? vilket kan jämföras med . Biodiesel har däremot ökat sin andel och uppgick till av användningen . Även biogasens andel har ökat sedan tidigare år.26 Biodrivmedel i vägtrafiken 2009 fördelade på typ av drivmedel (TWh) Biodiesel (FAME) är det tillåtet att blanda in 5 volymprocent etanol i bensin. Någon motsvarande gräns för hur stor andel biodiesel som kan blandas in i diesel finns inte. I praktiken har inblandning av biodiesel i diesel dock begränsats till 5 volymprocent.27 av den bensin som säljs i har en låginblandning av 5 volymprocent etanol (E5). Motsvarande andel för diesel är . Mängden låginblandad etanol har dock minskat något till följd av en minskad bensinkonsumtion. har mängden låginblandad biodiesel ökat.28 2.1.3Svensk import och produktion av biodrivmedel En stor del av de biodrivmedel som används i importeras. var av etanolen införd från ett annat EU-land eller importerad. Huvuddelen av etanolen kom från Brasilien.29 26Statens energimyndighet (2010a), Transportsektorns energianvändning 2009. 27Inblandning av biodiesel i diesel har begränsats till de nivåer som angetts i den svenska specifikationen för miljöklassning av dieselbränsle. Möjligheten att låginblanda 5 volymprocent biodiesel i diesel utan att miljöklassningen för bränslet förändras infördes . minimerades inblandningsnivån till . 2005/06:181, Miljöklassning av alternativa motorbränslen, m.m., bet. 2005/06:MJU:28, rskr. 2005/06:345, lag (2006:927) om ändring i lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen och lag (2006:925) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. /11 höjs låginblandningsgraden för etanol till 10 volymprocent och till 7 volymprocent för biodiesel. 28Statens energimyndighet (2010a), Transportsektorns energianvändning 2009. 29Tidigare har av etanolen importerats. Se (2010c), Övervakningsrapport avseende skattebefrielse 2009, dnr. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? Den etanol som produceras i tillverkas dels i , där Lantmännen Agroetanol producerar etanol genom jäsning av spannmål, dels i där SEKAB tillverkar etanol av en sockerrik lut från fabrikers sulfitmassatillverkning.30 Biodiesel tillverkas i flera småskaliga anläggningar runt om i . Enligt tillgängliga studier lämpar sig dock inte svenska förhållanden särskilt väl för produktion av biodiesel. Den inhemska produktionen bedöms därför inte kunna växa i någon större omfattning.31 I takt med att efterfrågan på biodiesel ökat har även importen och införseln av biodiesel från något annat EU-land ökat. uppgick andelen importerad eller införd biodiesel till omkring 40 procent.32 2.2Motiv för stöd till biodrivmedel 2.2.1Varför vill öka användningen av biodrivmedel? Både i och omvärlden har satsningar på biodrivmedel drivits av en rad olika motiv och syften. Det är först och framåt som satsningar och stöd har motiverats med klimatpolitiska ambitioner. Viljan att öka användningen av biodrivmedel var till en början en fråga om ökad försörjningstrygghet, minskat oljeberoende, jordbrukspolitik och miljöskäl. Inom jordbrukspolitiken sågs produktion av biodrivmedel som en möjlig framtidsmarknad för den svenska jordbruksnäringen när jordbrukspolitiken ställdes om . Miljöskälen handlade främst om att undvika skadliga lokala utsläpp i tätorter. har stöd till biodrivmedel mer och mer kommit att motiveras av klimatfrågan. undertecknades om klimatförändringar (UNFCCC), även kallad klimatkonventionen, i . I samband med att godkände klimatkonventionen antog en klimatstrategi som innebar att de svenska växthusgaserna 2000 skulle stabiliseras nivå för att därefter minska. Bland de åtgärder som regeringen framhöll för att uppnå 30Bioenergi (2008), Produktion av biodrivmedel i , nr 4 2008. Produktionskapaciteten för dessa anläggningar är respektive . SEKAB har dock dragit ned sin etanolproduktion i . 31Börjesson, P., , L. och , M. (2010) Livscykelanalys av svenska biodrivmedel samt SOU 2007:36, Bioenergi från jordbruket en växande resurs. 32Statens energimyndighet (2010c), Övervakningsrapport avseende skattebefrielse 2009, dnr 00-10-848. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? klimatstrategin var att slopa skatten på oblandad etanol. Vidare infördes en strategi för att reducera transportsektorns klimatpåverkan.33 har därefter beslutat om ett nationellt miljökvalitetsmål: Begränsad klimatpåverkan. Miljökvalitetsmålet är kopplat till klimatkonventionen. Målet innebär att tillsammans med andra länder har ett ansvar för att halten av växthusgaser i atmosfären stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig.34 har även beslutat om delmål och etappmål till miljökvalitetsmålet. beslutade om ett delmål till miljökvalitetsmålet som innebär att de svenska utsläppen av växthusgaser för perioden 20082012 ska minska med jämfört med . I samband med beslutet angav även, genom miljö- och jordbruksutskottet, att en politik som främjar introduktion och ökad användning av alternativa drivmedel är en viktig åtgärd för att begränsa transportsektorns klimatpåverkan.35 Det etappmål till miljökvalitetsmålet som beslutade om 2009 innebär att utsläpp av växthusgaser 2020 ska vara lägre än utsläppen . Målet gäller för de verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter, bland annat inrikes transporter. Målet innebär att utsläppen av växthusgaser 2020 ska vara koldioxidekvivalenter lägre för den icke handlande sektorn i förhållande till nivå. I den proposition som föregick etappmålet bedömde regeringen att en satsning på förnybara drivmedel bör vara en central del i den svenska klimatpolitiken.36 har även beslutat om ett antal mål som mer specifikt riktar sig mot användningen av biodrivmedel. Dessa är till stor del kopplade till initiativ och krav från EU (se nedan). beslutade om ett nationellt mål om förnybara fordonsbränslen beräknat som andel av den totala energianvändningen inom transportsektorn 2005.37 På förslag från regeringen har även beslutat att ska ha som nationellt vägledande mål att av drivmedlen 2010 ska utgöras av icke-fossila bränslen.38 har senare beslutat att andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara 2020.39 1992/93:179, om åtgärder mot klimatpåverkan m.m., bet. 1992/93/JoU19, rskr. 1992/93:361. 1997/98:145, Svenska miljömål, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183. 2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:163. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300. 2004/05:1, Budgetpropositionen , UO 7, bet. 2004/05:FiU10, rskr. 2004/05:144. 2005/06:16, Skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel, bet. 2005/06:TU6, rskr. 2005/06:134. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? Utöver svenska politiska motiv har ambitionen att öka användningen av biodrivmedel drivits av EU-krav. har EU tagit en rad initiativ för att driva på utvecklingen av biodrivmedel. antogs det så kallade biodrivmedelsdirektivet. Direktivet innehöll vägledande mål som innebär att användningen av biodrivmedel skulle utgöra av den totala användningen av bensin och diesel för transportändamål 2010.40 Genom förnybarhetsdirektivet, som beslutades , finns numera ett bindande krav på att alla medlemsstater ska nå ett mål på förnybar energi i transportsektorn till 2020.41 Samma nivå gäller för alla medlemsstater. I förnybarhetsdirektivet uttrycks även att en ökad användning av energi från förnybara energikällor, tillsammans med andra åtgärder som förbättrad energieffektivitet, är viktig för att minska utsläppen av växthusgaser. För att få tillgodoräknas gentemot målet krävs att biodrivmedlen uppfyller de så kallade hållbarhetskriterierna i direktivet. Detta är även en förutsättning för att skattenedsättning eller andra stöd ska vara tillåtna.42 antogs ett nytt bränslekvalitetsdirektiv. Enligt direktivet ska alla leverantörer av fordonsbränslen inom EU minska utsläppen av växthusgaser med i genomsnitt per energienhet . För att uppnå målet får leverantörerna bara tillgodoräkna sig försäljning av biodrivmedel som uppfyller de hållbarhetskriterier som är gemensamma med förnybarhetsdirektivet. Uppfyllelsen av målet kommer att vara beroende av möjligheten att låginblanda biodrivmedel i bensin respektive diesel. Det nya bränslekvalitetsdirektivet ger därför möjlighet att låginblanda högre nivåer än tidigare, 10 volymprocent etanol i bensin och 7 volymprocent biodiesel i dieselbränsle.43 40Europaparlamentets och rådets direktiv /30/EG av om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel (biodrivmedelsdirektivet). 41Europarlamentets och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG (förnybarhetsdirektivet). 42Artikel 17, p 1, förnybarhetsdirektivet. 43Europarlamentets och rådets direktiv /30/EG av om ändring av direktiv /70/EG, vad gäller specifikationen för bensin, diesel och gasoljor och införande av ett system för hur växthusgasutsläpp ska övervakas och minskas, om ändring i av rådets direktiv /32/ EG, vad gäller specifikationen för bränsle som används av fartyg på inre vattenvägar, och upphävande av direktiv /12/EG (bränslekvalitetsdirektivet). Direktivet ska vara införlivat i svensk rätt senast 31/12 2010. En proposition lämnades . 2010/11:51, Nya lagar om avgasrening och drivmedel. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? 2.2.3Strategier för att öka användningen av biodrivmedel i Skattebefrielsen från energi- och koldioxidskatt är den enskilt största och mest betydelsefulla åtgärden för att öka användningen av biodrivmedel. Skattebefrielsen är också huvudfokus för denna granskning och beskrivs utförligt i kapitel 3. har det även införts en rad riktade åtgärder för att utveckla infrastrukturen (tankställen) samt öka antalet miljöbilar som kan drivas med biodrivmedel. Nedan ger vi en kort redogörelse för hur , på andra sätt än genom skattebefrielse, har försökt att öka användningen av biodrivmedel. För att påverka utbudet och öka tillgängligheten av biodrivmedel infördes den så kallade pumplagen 2006.44 Lagen innebär vissa skyldigheter för bensinstationer att tillhandahålla förnybara drivmedel. Eftersom pumplagen framför allt gynnar tankställen för etanol har även infört ett bidrag för investeringar i utbyggnad av tankställen för biogas och andra förnybara drivmedel förutom etanol.45 Staten har också riktat åtgärder mer direkt mot konsumenterna. är förmånsvärdet för miljöbilar nedsatt.46 infördes en koldioxidbaserad fordonskatt för nya bilar med syftet att få bilköpare att i större utsträckning välja bränsleeffektiva fordon.47 För att mer specifikt rikta inköpen mot bilar som kan köras med biodrivmedel införde staten en miljöbilspremie 2007.48 ersattes miljöbilspremien av befrielse från fordonsskatt för miljöbilar . vidgades definitionen för vilka bilar som skulle få del av nedsättningen till att även omfatta bränslesnåla bensin- och dieselbilar.49 Utöver dessa insatser har staten bidragit med riktade medel till forskning och utveckling av alternativa drivmedel sedan lång tid tillbaka.50 Som ett exempel kan nämnas att under 20092012 har ett särskilt 2005/06:16, bet. 2005/06:TU6, rskr. 2005/06:134, lag (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel. Lagen omfattar endast vätskeformiga och gasformiga biodrivmedel. Förnybar elektricitet omfattas inte. 2005/06:100, ekonomiska vårproposition, bet. 2005/06:FiU:21, rskr. 2005/06:370. Se även förordning (2006:1591) om statligt stöd till åtgärder för främjande av distribution av förnybara drivmedel. 1999/2000:6, Förmånsbeskattning av miljöbilar, m.m., bet. 1999/2000:SkU7, rskr. 1999/2000:66, lag (1999:1048) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370). 2005/06:65, Ny vägtrafikskattelag, m.m., bet. 2005/06:SkU15, rskr. 2005/06:167, vägtrafikskattelag (2006:227). 2006/07:100, ekonomiska vårproposition, bet. 2006/07:FiU21, rskr. 2006/07:222. 2009/10:41, Vissa punktskattefrågor med anledning av budgetpropositionen , bet. 2009/10:SkU21, rskr. 2009/10:122, lag (2009:1467) om ändring i vägtrafikskattelagen (2006:227). 50Under har staten satsat på forskning och utveckling av biodrivmedel. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? forskningsprogram riktat mot andra generationens biodrivmedel med ett totalt anslag på 875 miljoner kronor.51 Det finns även indirekta stöd. Produktionen av framför allt etanol inom och EU skyddas av ett högt tullskydd. EU:s jordbruksstöd har också haft betydelse för utvecklingen och produktionen av biodrivmedel inom EU. Arbetsmaskiner som används inom jord- och skogsbruket är berättigade till nedsatt koldioxidskatt på drivmedel. Eftersom dagens biodrivmedel i stort sett enbart produceras av jordbruksråvaror innebär skattenedsättningen att biodrivmedel även subventioneras i produktionsledet för råvaran (förutom skattebefrielsen för biodrivmedel som ju verkar i senare led).52 2008/09:1, Budgetpropositionen , UO 21, bet. 2008/09:FiU1, rskr. 2008/09:46. 52Kutas, G., , C. and Steenblik, R. (2007), Biofuels at what costs? Government support for ethanol and biodiesel in Union, , C. et. al., (2010), Bränsle för ett bättre klimat Marknad och politik för biobränslen. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? 3 Beskattningen av biodrivmedel I kapitlet ges en bakgrund till hur beskattningen av biodrivmedel har utvecklats och varför det är regeringen som beslutar om skattelättnader för biodrivmedel. Vi går även igenom regeringens beslut om skattelättnader för biodrivmedel för perioden 19952009. Syftet med genomgången är att belysa utifrån vilka principer regeringen beslutat om skattebefrielse för biodrivmedel samt i vilken utsträckning besluten varit likformiga . Detta mot bakgrund av att en uttalad ambition från regeringen har varit att biodrivmedel ska ges långsiktiga och förutsägbara villkor. I kapitlet undersöker vi även hur regeringen följt upp skattebefrielsen för biodrivmedel och vilken redovisning som regeringen lämnat till . Kapitlet inleds med en sammanfattning av våra viktigaste iakttagelser. För att ge biodrivmedel långsiktiga och förutsägbara villkor har regeringen utformat principer som grund för beslut om skattelättnader för biodrivmedel.