eunbil · GZ0N29C94C · 2011-10-17 00:00:00 — Kommenterad dagordning Ju2011/1220/EU Kopia: Kopia: Kopia: Kopia: Kommenterad dagordning för ministerrådsmötet för rättsliga och inrikes frågor samt räddningstjänsten () i Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning. Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. (ev.) Det gemensamma europeiska asylsystemet (Sr ) = Lägesrapport/vissa frågor Syftet med behandlingen i rådet Ev. lägesrapport från ordförandeskapet och ev. diskussion om vissa frågor. Dokument Det har inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument KOM(2008) 820 slutlig (Dublinförordningen), Faktapromemoria 2008/09:FPM73 Ändringar i Dublinförordningen, KOM(2009) 447 slutlig (Inrättande av ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU), KOM(2009) 456 slutlig (Förslag till förändringar i Europeiska flyktingfonden, ERF III), Faktapromemoria 2009/10:FPM17, KOM (2009) 551 slutlig (Skyddsgrundsdirektivet), Faktapromemoria 2009/10:FPM49, KOM(2010)555 slutlig(Eurodacförordningen), Faktapromemoria 2010/11:FPM22 , KOM (2011) 319 slutlig (Asylprocedurdirektivet), Faktapromemoria 2010/11:150, KOM(2011)320 slutlig (Mottagandedirektivet), Faktapromemoria 2010/11:151. behandling i och Inför . Bakgrund Inom ramen för arbetet med det gemensamma europeiska asylsystemet antog kommissionen förslag till ändringar i mottagande- och asylprocedurdirektiven respektive 2009. På grund av kritik från medlemsstaterna om att förslagen kunde leda till försämrad effektivitet och ökade kostnader beslutade kommissionen att anta nya förslag . Dessa presenterades av kommissionen vid och förhandlingarna har inletts i rådet. Rådet och är i huvudsak överens om ändringarna i skyddsgrundsdirektivet. Den enda utestående frågan är förslaget om att medlemsstaterna ska upprätta en jämförelsetabell mellan nationell lagstiftning och bestämmelserna i direktivet. Frågan om att upprätta jämförelsetabeller rör många olika rättsakter och innebär att de inte kan antas innan rådet och har kommit överens om en lösning. När det gäller övriga rättsakter (Dublinförordningen och Eurodacförordningen) pågår förhandlingsarbetet. Beträffande Eurodacförordningen har flera medlemsstater signalerat att man vill se ett förslag som i enlighet med rådsslutsatserna ger brottsbekämpande myndigheter åtkomst till Eurodac innan man går vidare i förhandlingsarbetet, men det är osäkert när ett sådant förslag kan komma att presenteras. Det europeiska stödkontoret för asylfrågor (EASO) invigdes . EASO syftar till att stärka det praktiska samarbetet för att bidra till genomförandet av det gemensamma europeiska asylsystemet och arbeta med kapacitetsuppbyggnad i medlemsstaterna. Förslaget till ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU lades 2009. I huvudsak finns en överenskommen text mellan medlemsstaterna men det finns fortfarande en utestående fråga mellan rådet och avseende beslutsförfarandet för de gemensamma årliga prioriteringarna. Det ungerska ordförandeskapet presenterade ett nytt kompromissförslag . Efter det har dock inga förhandlingar ägt rum. Svensk ståndpunkt anser att det är viktigt att arbetet med att skapa ett gemensamt europeiskt asylsystem fortsätter. Regelverket måste utformas så att vi får ett asylsystem som är humant och som garanterar både rättssäkerheten för den enskilde och effektiviteten i handläggningen och att förändringar i regelverket inte medför ökad administration, onödigt långa handläggningstider eller omotiverat ökade utgifter. måste alla medlemsstater leva upp till överenskommen EU-lagstiftning. Enskilda medlemsstater ska inte förhindras att ha en i förhållande till den enskilde mer generös inställning än den som EU, som helhet, har. Det är även angeläget att EU arbetar med att stärka det praktiska samarbetet, främst genom samarbetet inom stödkontoret för asylfrågor, för att förbättra tillämpningen av lagstiftningen och tydliggöra innehållet i den. Det är också viktigt att ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU inrättas. (ev.) Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1931/2006 vad gäller inlemmande av och vissa polska administrativa distrikt i det område som anses som gränsområde (Sr ) = Lägesrapport/vissa frågor Avsikten med behandlingen i rådet Information om läget i förhandlingarna om förordningsförslaget om lokal gränstrafik. Eventuellt kommer även vissa frågor beträffande förslaget att diskuteras. Ordförandeskapet har ännu inte informerat om vilka frågor man i sådana fall önskar diskutera. Bakgrund Förordningen om lokal gränstrafik (1931/2006) antogs 2006 och innehåller bestämmelser för ingående av avtal mellan ett EU-land och ett med landgräns angränsande tredjeland om undantag från de ordinarie viseringskraven inom EU. Ett avtal om lokal gränstrafik medför att de personer som bor inom i avtalet definierat område (normalt men maximalt på varsin sida om Schengengränsen) får röra sig fritt inom området utan visering. I stället för visering ska ett LBT-tillstånd (Local Border Traffic) utfärdas av berörda myndigheter. Detta gäller reciprokt även för berörda EU-medborgare. Kommissionen har granskat tillämpningen av förordningen , senast i en andra rapport . Kommissionen drog i den andra rapporten slutsatsen att ordningen för lokal gränstrafik underlättar livet för människor som bor nära medlemsstaternas yttre landgränser och det finns inget särskilt som tyder på att systemet missbrukas. Kommissionen konstaterade också att på grund av den särskilda situationen i i med en befolkning på nästan en miljon invånare blev den enda enklaven inom EU 2004 kan en ändring av förordningen om lokal gränstrafik vara motiverad för att möjliggöra att hela området kan omfattas av ett avtal om lokal gränstrafik. Det finns inga andra områden i som utgör en sådan enklav och det finns därför behov att underlätta resor för invånarna i området för att undvika att isoleras från sina grannar. Vid rådets möte presenterade kommissionen sitt förslag till ändring av förordningen om lokal gränstrafik och ett första meningsutbyte ägde rum. Majoriteten av medlemsstaterna gav sitt stöd till att inkludera hela men några ställde sig frågande till motsvarande utvidgning på den polska sidan. Ytterligare motivering önskades innan slutligt ställningstagande. Förslaget har diskuterats i rådsarbetsgruppen för gränser där gett ytterligare information om vilka säkerhetsåtgärder de har för avsikt att vidta vid ett ingående av avtal om lokal gränstrafik med . Det har även överenskommits att en deklaration ska antas som förordningsändringen, i vilken det tydligt framgår att detta inte ska ha någon prejudicerande effekt på övriga avtal om lokal gränstrafik. Svensk ståndpunkt Förordningen om lokal gränstrafik utgör ett undantag från gemensamma och grundläggande viseringskrav inom EU. För är det viktigt att en ändring av förordningen inte skapar prejudikat för att undanta även andra gränsnära områden än de som föreslås, medför säkerhetsrisker eller sådan rörlighet som bidrar till ökade utgifter för statsbudgeten. välkomnar att kommissionen presenterat ett förslag till lösning på den särskilda situationen med . kan ge stöd till att i detta specifika fall göra ett undantag och inkludera hela i ett avtal om lokal gränstrafik trots att det är större än det tillåtna gränsområdet enligt gällande förordning på maximalt , eftersom det inte bör kunna leda till prejudicerande effekt i övrigt. har begärt ytterligare motivering till utvidgningen av ett motsvarande område på den polska sidan eftersom det förelegat en risk för prejudicerande effekt på övriga länder som har ingått eller som kan komma att ingå avtal med tredje land om lokal gränstrafik. Mot bakgrund av den information lämnat om vilka säkerhetsåtgärder de har för avsikt att vidta med anledning av ingående av ett avtal med , och då en deklaration ska antas av vilken det tydligt ska framgå att detta inte ska få prejudicerande effekt på övriga avtal som ingås inom ramen för förordningen, kan nu godta förslaget. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets direktiv om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat (Sr ) = Lägesrapport från ordförandeskapet efter trepartsavtalet om jämförelsetabeller Syftet med behandlingen i rådet Information. dokument FaktaPM 2007/08:FPM58 behandling i och Inför . Bakgrund Förslaget till direktiv om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat uppehålls- och arbetstillstånd samt en gemensam uppsättning rättigheter (Ramdirektivet) har förhandlats . Slutförhandlingar pågår mellan och rådet. Direktivförslaget innebär att en ansökan om att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium ska avgöras i ett enda ansökningsförfarande som resulterar i ett kombinerat tillstånd som ger rätt till både vistelse och arbete. Förslaget innebär också att tredjelandsmedborgare som omfattas av direktivet ska åtnjuta likabehandling när det gäller t.ex. arbetsvillkor, föreningsfrihet, socialförsäkringar, skatteförmåner och utbetalning av offentliga inkomstpensioner vid flytt till tredje land. Den enda utestående frågan är förslaget om att medlemsstaterna ska upprätta en jämförelsetabell mellan nationell lagstiftning och bestämmelserna i direktivet. Frågan om att upprätta jämförelsetabeller rör många olika rättsakter och har medfört att dessa inte har kunnat antas innan rådet och har kommit överens om en lösning. ORDF förväntas vid informera om den politiska överenskommelse beträffande jämförelsetabeller som antogs vid konkurrenskraftsrådet och vad den innebär för de fortsatta förhandlingarna om Ramdirektivet. Förslag till och rådets direktiv om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska betraktas som personer som behöver internationellt skydd och om innehållet i det beviljade skyddet (omarbetning) (Sr ) = Lägesrapport från ordförandeskapet efter trepartsavtalet om jämförelsetabeller Syftet med behandlingen i rådet Information. dokument KOM (2009) 551 slutlig (Skyddsgrundsdirektivet), Faktapromemoria 2009/10:FPM49 behandling i och Inför Bakgrund Förslaget till och rådets direktiv om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet (skyddsgrundsdirektivet) har förhandlats och förhandlingarna är nu inne i sitt slutskede. Förslaget utgör en omarbetning av det nu gällande skyddsgrundsdirektivet. Kommissionens förslag innebär framför allt att flyktingar och alternativt skyddsbehövande ska ges samma rättigheter, vilket de inte har enligt det nu gällande direktivet. Rådet och är i huvudsak överens om ändringarna i skyddsgrundsdirektivet. Den enda utestående frågan är förslaget om att medlemsstaterna ska upprätta en jämförelsetabell mellan nationell lagstiftning och bestämmelserna i direktivet. Frågan om att upprätta jämförelsetabeller rör många olika rättsakter och har medfört att dessa inte har kunnat antas innan rådet och har kommit överens om en lösning. Ordförandeskapet förväntas vid informera om den politiska överenskommelse beträffande jämförelsetabeller som antogs vid konkurrenskraftsrådet och vad den innebär för de fortsatta förhandlingarna om skyddsgrundsdirektivet. Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. nationella handlingsplan för asylreform och migrationshantering (Sr ) Syftet med behandlingen i rådet Information. Dokument Det har inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandling i och Senast behandlad i inför . Bakgrund presenterade en handlingsplan till kommissionen för hur den nationella situationen med migranter ska hanteras. Handlingsplanen är framtagen i nära samarbete med UNHCR. undertecknades den operativa planen för det europeiska asylstödskontorets (EASO) stödinsatser i , där bidragit med experter från som fokuserat på arbetet med den grekiska ärendebalansen samt de grekiska mottagnings- och förvarssystemen. Fem insatsteam med experter från medlemssterna har skickats till och ytterligare nio team ska ha skickats . En ny chef har utsetts för den nya myndigheten för asylprövning i och fem nya kontor för asylärenden har inrättats. Meddelande från kommissionen Europeisk agenda för integration av tredjelandsmedborgare () = Föredragning av kommissionen och en första diskussion 13290/11 MIGR 135 SOC 669 + ADD 1 Syftet med behandlingen i rådet Kommissionens presentation av meddelandet Europeisk agenda för integration av tredjelandsmedborgare följt av en första diskussion. Dokument 13290/11 MIGR 135 SOC 669 + ADD 1 dokument Faktapromemoria 2010/11:FPM146 behandling i och ev. i riksdagsutskott Meddelandet behandlades i inför . Vid rådsmötet ströks punkten från dagordningen på grund av tidsbrist. Regeringen, sr har således samrått med om meddelandet. gav sitt stöd till regeringens ståndpunkt. Inget nytt har tillkommit inför denna behandling. har tidigare tagit ställning till rådsslutsatser om integration, senast inför 3-4 juni 2010. höll sr överläggning med om meddelandet. Det fanns stöd för regeringens ståndpunkt i utskottet. Bakgrund Kommissionens meddelande om en Europeisk agenda för integration av tredjelandsmedborgare antogs . Meddelandet bygger på Stockholmsprogrammet och EU 2020-strategin och ska ses som en del av kommissionens migrationspaket som lades fram . Svensk ståndpunkt välkomnar kommissionens meddelande och anser att en lyckad och effektiv integration är en förutsättning för att både individer och samhället ska dra nytta av migrationens positiva potential. - Se vidare i bifogad rådspromemoria. Meddelande från kommissionen om förstärkning av de europeiska insatserna för narkotikabekämpning (Sr ) = Föredragning av kommissionen Avsikten med behandlingen i rådet Presentation av meddelandet om förstärkning av de europeiska insatserna för narkotikabekämpning. Dokument: det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandling i och i riksdagsutskott: - Bakgrund Kommissionen ska lägga fram ett meddelande om förstärkning av de europeiska insatserna för narkotikabekämpning. Utkast till europeisk pakt mot syntetisk narkotika (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Anta förslaget till europeisk pakt mot syntetisk narkotika. Bakgrund Det polska ordförandeskapet i EU presenterade ett förslag till EU-pakt för bekämpning av syntetisk narkotika. Förslaget är en naturlig fortsättning av den EU-pakt mot heroin och kokain som antogs under franskt ordförandeskap . Vid antagandet av den pakten bestämde rådet att gå vidare med åtgärder mot andra typer av narkotika. Syntetisk narkotika utgör den näst vanligaste narkotikatypen inom EU och är därmed ett allvarligt problem. Svensk ståndpunkt ställer sig positivt till en EU-pakt mot syntetisk narkotika. välkomnar ordförandeskapets initiativ och kan godkänna förslaget till EU-pakt mot syntetisk narkotika. Se vidare i bifogad promemoria. (ev.) Årsrapport om narkotikasituationen i , 2011 = Föredragning av Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Föredragning av Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk om årsrapporten om narkotikasituationen i , 2011. Dokument: det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: 11280/10 CORDROGUE 56 (årsrapport presenterad 2010) behandling i och i riksdagsutskott: - Bakgrund Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk har ännu inte presenterat en årsrapport om narkotikasituationen i , 2011. Meddelande från kommissionen: Ett EU-system för att spåra finansiering av terrorism: tillgängliga alternativ = Riktlinjedebatt 12957/11 GENVAL 81 JAI 522 ECOFIN 523 DATAPROTECT 75 ENFOPOL 245 14207/11 JAI 626 GENVAL 90 ECOFIN 580 DATAPROTECT 94 ENFOPOL 304 Avsikten med behandlingen i rådet Kommissionen ska presentera meddelandet Ett EU-system för att spåra finansiering av terrorism: tillgängliga alternativ och rådet därefter föra en riktlinjedebatt om detta meddelande. Bakgrund ingick EU och ett avtal om översändande av banktransaktionsdata (Swift-data) till med syfte att bekämpa terrorism, inklusive finansiering av terrorism. Bakgrunden var att använt Swift-data inom TFTP. Efter att företaget flyttat delar av sin verksamhet från till kunde inte få tillgång till denna data utan ett internationellt avtal mellan och . som avtalet mellan och ingicks beslutade rådet att ge kommissionen i uppdrag att komma med förslag på hur ett motsvarande EU-system skulle kunna vara utformat. Syftet med detta var tudelat: dels hade TFTP visat sig vara ett mycket effektivt system för bekämpning av terrorism, dels ville rådet undvika att stora mängder data, bulk-data, rörande oskyldiga EU-medborgare skickades till ett tredje land. Med bulk-data avses större mängder obearbetade data (finansiella meddelanden) rörande enskilda banktransaktioner. höll kommissionen flera expertmöten där man diskuterade alternativa lösningar och hur ett framtida TFTS skulle kunna vara uppbyggt. Kommissionen har inför presentationen av meddelandet om ett EU-system för att spåra finansiering av terrorism aviserat att man vill ge mer tid för och rådet att debattera frågan innan ett slutligt förslag presenteras, vilket förväntas ske tidigast . Svensk ståndpunkt delar kommissionens uppfattning att det amerikanska TFTP-programmet varit ett effektivt och viktigt instrument i kampen mot terrorism. reser systemet en rad frågor av dataskydds-, rättssäkerhets- och integritetskaraktär eftersom det innefattar masslagring och massöverföring av data. Balansen mellan effektivitet och dataskydd/rättssäkerhet/integritet i ett motsvarande system på EU-nivå, TFTS, måste granskas noggrant innan regeringen kan ta slutlig ställning till ett sådant förslag. Utgångspunkten inför en sådan bedömning bör bygga på försiktighet. Vidare pekar allt på att kostnaderna för ett TFTS kommer att bli avsevärda. Det är ännu för tidigt att svara på hur stora dessa kostnader skulle bli. Dessutom är de tre alternativ som anges i meddelandet endast prototyper och alltför lite utvecklade för att ska kunna ta ställning till något av dem. Så snart ett slutligt alternativ har presenterats kommer på nytt att noggrant granska och ta ställning till frågan om kostnaderna står i proportion till nyttan. Beträffande de kostnader som ett framtida TFTS kommer att medföra så är utgångspunkten att de ekonomiska konsekvenserna ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar såväl nationellt som på EU-budgeten. Se vidare i bifogad promemoria. Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och om samarbete i rättsliga och inrikes frågor inom ramen för det östliga partnerskapet (Sr /Sr ) = Riktlinjedebatt 14864/11 JAI 689 JAIEX 95 COEST 325 115 RELEX 969 VISA 188 MIGR 148 122 96 CATS 87 COSI 73 JUSTCIV 250 Avsikten med behandlingen i rådet Riktlinjedebatt om kommissionens meddelande Om samarbetet i rättsliga och inrikes frågor inom ramen för det östliga partnerskapet. Bakgrund Som en uppföljning av meddelandet om den europeiska grannskapspolitiken (A New Response to a Changing Neighbourhood, nr 10784/11) har presenterat sitt meddelande Om samarbetet i rättsliga och inrikes frågor inom ramen för det östliga partnerskapet. Meddelandet bygger på erfarenheterna av hittillsvarande samarbete i särskilt frågor om migration, rörlighet och asyl och är en översyn och förslag till modernisering av existerande strukturer för att upprätta ett gemensamt område för rättsliga och inrikes frågor som omfattar EU och de östliga partnerländerna. Svensk ståndpunkt välkomnar meddelandet som uppfyller en uppmaning i Stockholmsprogrammet till kommissionen om att lägga fram en plan för hur man ska gå vidare i samarbetet på området rättsliga och inrikes frågor med länderna inom det östliga partnerskapet. Östliga Partnerskapet är en högt prioriterad fråga för EU. Meddelandet understryker behovet av förbättrat samarbete mellan EU och partnerländerna inom rättsliga och inrikes frågor och stöder förslagen om att effektivisera och konsolidera samarbetet med utgångspunkt från vunna erfarenheter och existerande strukturer. I den framtida dialogen mellan EU och dess partner är balansen mellan säkerhetsfrågorna och möjligheten till rörlighet en viktig fråga. Se vidare i bifogad promemoria. Resultat av ministerforumet för EU och västra i Ohrid (Sr /Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet, Information om resultatet av ministerforumet för EU och västra i Ohrid . Dokument: det har inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandling i och i riksdagsutskott: - Bakgrund EU och partnerskapsländerna i (Bosnien och , , fYROM, , , , Kosovo) möts på ministernivå i det s.k. för att diskutera samarbetet i RIF-frågor av gemensamt intresse. stod fYROM värd för på RIF-området. Mötet leddes av det polska ordförandeskapet, justitieminister och inrikesminister . Kommissionär deltog samt samtliga länder på västra . Deltog gjorde bl.a. även representanter från Europol, Frontex och Eurojust. Mötet avhandlade huvudsakligen viseringsfrihet, organiserad brottslighet och den till EU ökande asylinströmningen från regionen. Länderna avhandlade även arbetet i kampen mot den organiserade brottsligheten i regionen och välkomnade ett ökat regionalt samarbete för att få bukt med problemen. Resultat av ministermötet mellan och i ständiga partnerskapsrådet i (Sr /Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Information om resultatet av ministermötet mellan och i ständiga partnerskapsrådet i . Dokument: det har inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandling i och i riksdagsutskott: - Bakgrund Under varje ordförandeskap möts EU och i det ständiga partnerskapsrådet (PPC) om samarbetet i RIF-frågor av gemensamt intresse. Vid mötet , som ägde rum i s.k. trojkaformat, representerades EU av ordförandelandet (justitie- och inrikesministrarna), det inkommande danska ordförandeskapet, kommissionen, rådssekretariatet och utrikestjänsten. Ordförandelandet, kommissionen och utrikestjänsten återrapporterar till medlemsstaterna i berörda arbetsgrupper och i rådet. Dagordningen var i princip oförändrad från de senaste mötena och bestod av tre block om frihet, säkerhet och rättvisa indelat under följande dagordningspunkter: MR, viserings- och återvändandeavtal, viseringsdialog, migration, gränskontroll, kampen mot internationell brottslighet, terrorism, narkotika och människohandel samt rättsligt samarbete i straff- och civilrätt. En viss positiv utveckling har kunnat noteras i de olika samarbetsfrågorna sedan det förra som ägde rum . Ett särskilt arbetsprogram godkändes rörande EU-Rysslandsdialogen för migration. Det tvååriga arbetsprogrammet syftar till att tydliggöra prioriteringar inom ramen för den etablerade bilaterala migrationsdialogen mellan , vilken beslutades vid det förra . I huvudsak planeras tematiska expertmöten inom fyra områden: internationellt skydd, olaglig invandring, migration och utveckling samt laglig invandring. Avtal mellan och om uppgiftsskydd (Sr ) (begränsad krets) = Lägesrapport Avsikten med behandlingen i rådet Information om den senaste utvecklingen i förhandlingarna om ett avtal mellan Europeiska unionen och förenta stater om skydd av personuppgifter vid överföring och behandling i syfte att förebygga, utreda, upptäcka eller lagföra brott, inklusive terrorism, inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete. Dokument: något dokument har inte presenterats för behandlingen i rådet. dokument: Fakta-PM 2009/10:FPM100 behandlad vid samråd i : inför behandlad vid överläggning i : samt inför