eunbil · GY0N25577C · 2011-01-01 00:00:00 — Rådets möte (Miljö) Rubrik: Climate change: Follow-up to the Conference - Adoption of Council conclusions Dokument: Draft Council Conclusions: 6882/11 ENV 123 8 DEVGEN 22 ECOFIN 37 12 FORETS 13 12 12 behandlad vid samråd med : Nej Bakgrund Den sextonde partskonferensen inom klimatkonventionen (UNFCCC) respektive det sjätte partsmötet inom Kyotoprotokollet ägde rum i , , . På kommer rådsslutsatser att antas om EU:s syn på utfallet i och synen på processen fram till nästa partskonferens (COP17) i , . Utestående frågor inför rådsmötet gäller framförallt paragraf 4 om EU:s syn på ett rättsligt bindande avtal och om hur EU uttrycker sig kring Kyotoprotokollets roll men även skrivningen om att sätta pris på utsläpp i paragraf 19. Rättslig grund och beslutsförfarande Rådsslutsatser antas med enhällighet. Svensk ståndpunkt Styrande för de insatser som och EU gör är våra klimatpolitiska mål. I grunden ligger klimatkonventionens mål om att undvika farliga klimatförändringar. Detta mål har EU för egen del omsatt i målet om att den globala ökningen av medeltemperaturen ska vara högst två grader vilket nu också bekräftats som ett mål för klimatkonventionens parter i . välkomnar förslaget till rådsslutsatser och betonar vikten av att hålla dessa tydliga, välstrukturerade och så korta och kärnfulla som möjligt i syfte att tydligt förmedla EU:s syn på Cancúnöverenskommelsen och vägen framåt mot . EU:s mål med arbetet ska fortsatt vara ett globalt rättsligt bindande ramverk där Kyotoprotokollet fortfarande kan bli en del. stödjer att EU i rådsslutsatserna tydligt lyfter fram sitt övergripande mål om ett globalt bindande ramverk och att EU också tydligt understryker sin öppenhet för en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet för att undvika att tvivel sås om EU:s beredskap till detta. De utlovade utsläppsminskningarna är ännu för små, och trycket på att höja ambitionerna är för svagt och måste öka. Högre ambitioner behövs både i i-länderna som måste ta ledningen i det internationella klimatarbetet och i utvecklingsländerna, särskilt de snabbt växande . Det behövs ett långsiktigt mål om minst en halvering av de globala utsläppen till 2050 och ett beslut om att de globala utsläppen måste börja minska . verkar för att lyfta fram dessa punkter i rådsslutsatserna. Besluten från behöver också utvecklas vidare på en rad områden. Det gäller i frågor om mätning, rapportering och verifiering och bokföring av utsläpp, i fråga om att etablera de i överenskomna nya institutionerna och mekanismerna inom finansiering, anpassning och teknologiöverföring, att i övrigt utveckla arbetet på dessa områden och att vidareutveckla ramverket för att minska avskogning (REDD+) och att utveckla nya och existerande flexibla mekanismer. Frågor där man inte gjorde framsteg i men där framsteg behövs som för utsläpp från internationell sjö- och luftfart bör också lyftas fram. verkar för en tydlig skrivning i rådsslutsatserna om vikten av sätta pris på utsläpp. Förutsättningarna för en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet måste klargöras. Det handlar bl.a. om att bestämma hur man ska räkna in upptag av koldioxid i skogsbruk och markanvändning. strävar efter att befästa den EU-interna överenskommelse som slöts på ministernivå i om att verka för ett tak för hur stor del av flödena av koldioxid till och från skog som ska räknas in. anser att EU måste fortsätta vara ledande också genom att utveckla sin interna klimatpolitik. välkomnar att Kommissionen presenterar en vägkarta mot ett koldioxidsnålt samhälle 2050 . Meddelandet kommer att presenteras på miljörådet av kommissionen. anser att EU bör befästa sin ledande roll i kampen mot klimatförändringarna genom att leverera i enlighet med våra mål och utfästelser så att målet som antogs under det svenska ordförandeskapet att minska utsläppen till 2050 kan nås. EU bör ta ytterligare steg i klimatarbetet. Exempelvis vill se att EU sätter mål and 2040 och att dessa sätts med utgångspunkt i en linjär utsläppsbana mellan nuvarande utsläppsnivå och EU:s mål . Långsiktiga och ambitiösa klimatmål ger inte minst industrin nödvändig förutsägbarhet för att våga investera i grön teknik. Det är också avgörande att klimataspekten integreras i samtliga politikområden och vi verkar för att kommissionens meddelande ska bidra till detta. inställning har ingen formell roll vid antagandet av rådsslutsatser. Förslaget Rådsslutsatserna välkomnar det positiva utfallet från som anses bereda väg för omedelbara och konkreta åtgärder samt ge en solid grund för utveckling och implementering av institutioner och lägga en grund för ett globalt bindande ramverk för perioden post-2012. poängteras att många stora utmaningar återstår att lösa vid COP 17 i . Samtliga parter uppmanas att omgående verka för att operationalisera Cancúnöverenskommelsen samt att vidta åtgärder nationellt. I rådsslutssatserna återupprepar EU sin öppenhet för att överväga en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet i linje med rådsslutsatserna som antogs . Den exakta formuleringen är ännu utestående. Vidare understryks vikten av att komplettera den gemensamma visionen i Cancúnöverenskommelsen med ett globalt, långsiktigt mål till 2050 och ett årtal då utsläppen når sin topp för att därefter vända neråt (global peaking). EU välkomnar att såväl i-ländernas åtaganden som frivilliga åtgärder under Köpenhamnsöverenskommelsen nu har förankrats i FN-systemet i och med Cancúnöverenskommelsen. Behovet av att i-länderna minskar sina utsläpp till 2020 jämfört med understryks liksom behovet av att avviker från sin nuvarande utsläppskurva . pekar slutsatserna på vikten av höjda ambitionsnivåer för att stänga det nuvarande gapet mellan åtaganden och minskningsbehov. Även behovet av att skapa en process och ett arbetsprogram för att klargöra främst i-ländernas åtaganden men också åtgärder poängteras. Cancúnöverenskommelsens framsteg om Measurement, Reporting och Verification (MRV) välkomnas liksom det ramverk för anpassning som etablerades i . En utfästelse om att ska vara i funktion till uttrycks. Även framstegen när det gäller att etablera ett system för att minska utsläppen från avskogning (REDD+) välkomnas. Den EU-interna överenskommelse som slöts på ministernivå i om att verka för ett tak för hur stor del av flödena av koldioxid till och från skog som ska räknas in befästs.. EU välkomnar även beslutet att etablera en teknikmekanism. På finansieringsområdet kommer slutsatser från ECOFIN om snabbstartsfinansiering och långsiktig finansiering att lyftas in i miljörådets slutsatser. Vikten av att befintliga marknadsmekanismer förlängs och förbättras och behovet av att etablera nya, uppskalade marknadsbaserade mekanismer lyfts fram liksom behovet av robust utsläppsmarknad som driver priset på utsläpp om globala mål ska nås och investeringar i nya tekniker med låga utsläpp ska ta fart. EU pekar också på behovet av att komma vidare i förhandlingarna på områden som internationell sjö- och luftfart, jordbruk och HFC eftersom ingen överenskommelse slöts på dessa områden i . Rådsslutsatserna betonar därtill vikten av att stärka bilaterala och regionala allianser, såväl inom UNFCCC som inom informella fora, samt uttrycker sitt fulla stöd för såväl den nuvarande ordföranden som den inkommande ordföranden . Ekonomiska konsekvenser Dessa rådsslutsatser bedöms inte påverka statens finanser utan de förslag och bedömningar som presenteras syftar till att tydliggöra den klimatpolitiska inriktningen efter COP 16 i . Övrigt Rådsslutsatser som bl.a. omfattar fast start finansiering och långsiktig finansiering på klimatområdet kommer att antas av Ekofin (platshållare i paragraf 16 och 17).