rir · GZB525 · 2011-10-14 09:00:01 — Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och att öka människors trygghet.4 De regelverk som styr brottmålsprocessen och informationsförsörjningen i rättsväsendet och i huvudsak sätter ramarna för bedömningar är: (1942:740), budgetlagen 2008/09:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.3, prop. 2009/10:1 utg.omr. 4 avsnitt 3.3, prop. 2007/08:1 utg.omr. 4 avsnitt 3.3 och prop. 2006/07 utg.omr. 4 avsnitt 4.3. Målen är beslutade av (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:JuU1). (1996:1059), myndighetsförordningen (2007:515), förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll samt förordningen (2003:770) om statliga myndigheters elektroniska informationsutbyte. Enligt budgetlagen ska staten eftersträva hög effektivitet och god hushållning i verksamheten.5 Rättsväsendets myndigheter i rättskedjan ska bland annat genom it-investeringar förbättra effektiviteten i verksamheten. För att säkerställa styrning och kontroll av kostnader för it-investeringar är det viktigt att tidsplaner och budgetar är realistiska och inte överskrids. Regeringen framhåller att rättsväsendet består av en kedja av samverkande myndigheter som måste bedömas, utvärderas och utvecklas med sikte på ett effektivt resursutnyttjande. Rättskedjans totala effektivitet förutsätter att myndigheterna tar ansvar för sina delar i rättsprocessen och att de på olika sätt underlättar övriga myndigheters insatser.6 Regeringen fastställde i ett regeringsbeslut en strategi för samordningen av rättsväsendets informationsförsörjning och inrättade ett Råd för rättsväsendets informationsförsörjning ().7 Av strategin framgår att ärendeflödet i rättskedjan ska vara elektroniskt. Uppgifter ska normalt registreras en gång och kontrolleras vid källan. Varje behörig myndighet ska kunna få den information som behövs och i önskad form. Uppdraget i strategin till myndigheterna gäller fortfarande. är endast en första etapp beslutad.8 har fått återrapportering av RIF-arbetet främst i budgetpropositioner. Regeringens återrapportering har inte lett till några specifika kommentarer eller krav på åtgärder från sida. har inte kommenterat strategin, men i betänkanden till budgetpropositionerna 1996-1997 skriver utskottet att alla förändringar inom rättsväsendet måste bygga på en helhetssyn och att konsekvenserna av förslagen måste vara väl belysta innan beslut fattas.9 Regeringen menar att en förutsättning för att rättsväsendets verksamheter och samarbetet mellan myndigheterna ska fungera väl är en effektiv 5Lag (1996:1059) om statsbudgeten. 2008/09:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.4.2 och liknande formulering i prop. 2009/10:1 utg.omr. 4 avsnitt 3.4.2, prop. 2007/08:1 utg.omr. 4 avsnitt 3.4.2; och prop. 2006/07 utg.omr. 4 avsnitt 4.4.2. 7Regeringens beslut Strategi för samordning av rättsväsendets informationsförsörjning, , dnr Ju96/3163. 8Regeringsbeslut om ordförande i för rättsväsendets informationsförsörjning (), , dnr Ju2009/2204/PO, dnr Ju2008/1785/PO, dnr Ju2009/636/ PO, dnr Ju2009/1937/PO. RIF5-myndigheterna fick i uppdrag att genomföra den första etappen i regleringsbreven 2010 och 2011. 1996/97:JuU1. Utskottet betonar även detta i bet. 1997/98:JuU1. informationsförsörjning.10 Vidare framhåller regeringen att ett självklart kriterium för en modern brottsbekämpning och brottmålsprocess är att ärendehanteringen sköts elektroniskt både inom och mellan berörda myndigheter.11 Verksamhetsnyttan sedd ur ett helhetsperspektiv och den personliga integriteten är viktiga förutsättningar för myndigheternas arbete med informationsförsörjningen.12 Regeringen har också framfört att om verksamheten ska bli mer kostnadseffektiv måste myndigheterna tillgodogöra sig de möjligheter som ny teknik ger.13 Regeringen har gjort vissa tillägg till strategin. Målsättningen med RIF-arbetet är nu en effektivare och mer kvalitativ ärendehantering samt förbättrad medborgarservice och ökad kunskap.14 Utgångspunkter för granskning av regeringens styrning är att det finns tydliga mål, tidsplaner och finansiering med kriterier för myndigheternas itverksamheter och RIF-arbete. En annan utgångspunkt är regeringens krav på att ärendehanteringen i rättskedjan ska ske helt elektroniskt inom och mellan myndigheterna. Myndigheternas styrning och kontroll av it-verksamheten Myndigheternas styrning och kontroll av it-verksamheten omfattas av krav i bland annat myndighetsförordningen (2007:515), förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll och förordningen (2003:770) om statliga myndigheters elektroniska informationsutbyte. Dessa regleringar ställer krav på myndigheternas effektivitet, hushållning av medel, samverkan, styrning och kontroll samt uppföljning och redovisning av verksamheten. För att åtgärda brister i it-stödet och skapa ekonomiskt utrymme för utveckling av nytt it-stöd, krävs betydande insatser av myndigheternas it-verksamheter. Detta ställer krav på att myndigheterna har etablerat en god intern styrning och kontroll av it-verksamheterna. I detta avseende är utgångspunkter för bedömningar i granskningen bland annat ovan nämnda förordningar och de internationella metoderna COSO 2003/04:1 utg.omr. 4 s. 15, prop. 2004/05:1 utg.omr. 4 s. 25 och prop. 2005/2006:1 utg.omr.4 s. 18-19. 2008/09:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.4.4. 12Verksamhetsnyttan som styrande för samordningen inom RIF uttrycktes i Regeringsbeslut Strategi för samordning av rättsväsendets informationsförsörjning, , Ju96/3163. Detta har senare bland annat uttryckts i prop. 2008/09:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.4.4 och i prop. 2007/08:1 utg.omr. 4 avsnitt 3.4.4. 1997/98:1 utg.omr. 4, s. 25. 2010/11:1 utg.omr. 4 avsnitt 3.4.2 s. 20. (se avsnitt 1.6) respektive Cobit15 samt erfarenheter från tidigare revisioner16 och från revisionsmyndigheter i andra länder.17 Myndighetsledningen bör mot den bakgrunden ha infört och dokumenterat kontrollåtgärder, så kallade framgångsfaktorer, för att säkerställa att itverksamheten är effektiv. har i granskningen utgått från ett antal framgångsfaktorer som viser som viktiga för att utveckla ett effektivt it-stöd i rättskedjan: Behovsanalyser av it-stöd med utgångspunkt i en aktuell strategi för verksamhetsutveckling ska finnas dokumenterade. Långsiktig planering () för it-stödets utveckling med koppling till verksamhetsutvecklingsstrategin, en realistisk it-strategi och årlig handlingsplan eller motsvarande samt en projektportfölj eller liknande I den långsiktiga planeringen ska även en plan för avveckling av gamla system och it-stöd finnas. Riskanalyser ska göras utifrån en etablerad process för att kunna identifiera risker utifrån olika perspektiv. Dessa ska analyseras och beslut om åtgärder ska fattas. En budget och långsiktiga prognoser () för finansiering av it-verksamheten (drift, förvaltning och utveckling) ska tas fram. För detta krävs etablerade ekonomiadministrativa rutiner för it-verksamheten. En kompetensförsörjningsplan för it-verksamheten ska finnas dokumenterad. Regeringen framhåller att rättsväsendet består av en kedja av samverkande myndigheter som måste bedömas, utvärderas och utvecklas med sikte på ett effektivt resursutnyttjande. Verksamhetsnyttan utgår från helheten i rättskedjan. Rättskedjans totala effektivitet förutsätter att myndigheterna tar ansvar för sina delar i rättsprocessen och att de på olika sätt underlättar övriga 15Cobit är en förkortning för Control Objective for Information and Standards. Cobit is a set of best practices (framework) for information technology (IT) management created by the Audit and (), and the it () in 1996. Cobit provides managers, auditors, and it users with a set of generally accepted measures, indicators, processes and best practices to assist them in maximizing the benefits derived through the use of information technology and developing appropriate it governance and control in a company. 16Riksrevisionen: It-investeringar över gränserna (RiR 2009:18), Statliga IT-projekt som överskrider budget (RiR 2011:5), It inom statsförvaltningen (RiR 2011:4). 17Erfarenheter av granskning av It Governance presenterade för on It Audit. Viktiga komponenter i it-styrningen är följande: ledning och organisation, att det finns en itstrategi som har koppling till verksamhetsutvecklingen, och verksamhetens mål, behovsanalyser, it-policys och standarder, rutiner för kvalitetssäkring, kontrollåtgärder i it-stödet, planering av it-investeringar, upphandling, riskanalyser, uppföljning och rapporteringsrutiner samt rutiner för att säkerställa driften av it-system. myndigheters insatser.18 För att myndigheterna ska få ett effektivt och väl fungerande it-stöd i rättskedjan menar att myndigheterna bör samverka i arbetet med sina behovs- och riskanalyser för att kunna säkerställa att utvecklingen av it-stöd motsvarar regeringens krav och verksamheternas samlade behov. 1.5Finansiering av myndigheternas it-verksamheter Det finns olika finansieringsformer för myndigheternas it-verksamheter beroende på vilken typ av aktivitet det är fråga om - drift, förvaltning eller utveckling. regelverk är styrande. Myndigheternas itprojekt ska utvärderas i efterhand, och de olika aktiviteterna ska analyseras och kopplas till respektive finansieringsform samt rymmas inom myndighetens budgetram. Finansieringen av myndigheternas it-verksamheter kräver en relativt sofistikerad redovisning med följande möjliga finansieringsformer: Anslagsfinansiering - drift och förvaltning ska belasta det ordinarie anslaget. Lånefinansiering för investeringar som tillfört ny funktionalitet (immateriella anläggningstillgångar) i it-system samt investeringar i hårdvaror. Särskilt avsatta medel som ska användas för att samordna och utveckla rättsväsendets informationsförsörjning.19 Granskningen omfattar polisens och ramanslag, respektive Domstolars och Kriminalvårdens anslag.20 Inledningsvis har dokumentstudier genomförts av styrdokument, författningar och förarbeten. Dessutom har tidigare utredningar gåtts igenom inom området och identifierade brister i it-stödet i rättskedjan verifierats. Därefter har ett frågeformulär med strukturerade frågor om myndigheternas kostnader och prognoser för it-verksamheterna distribuerats och sammanställts i syfte att få en översiktlig bild över kostnadsutvecklingen. 2008/09:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.4.2.och liknande formulering i prop. 2009/10:1 utg.omr. 4 avsnitt 3.4.2 prop. 2007/08:1 utg.omr. 4 avsnitt 3.4.2 och prop. 2006/07 utg.omr. 4 avsnitt 4.4.2. 19I budgetpropositionen avsattes sammanlagt . 20Polisorganisationens anslag 1:1 (ramanslag), anslag 1:3 (ramanslag), Domstolars anslag 1:5 samt Kriminalvårdens anslag 1:6. Totalt omfattar dessa anslag . It-verksamheten utgör av dessa medel. Frågeformuläret innehöll också frågor om myndigheternas högst prioriterade it-projekt. har därefter valt ut sex it-projekt som är väsentliga för myndigheternas operativa verksamheter i brottmålsprocessen samt för informationsförsörjningen i rättskedjan, för att granska projektens tidsplaner, budgetar och utfall. En granskning av myndigheternas ekonomiadministrativa rutiner och intern styrning och kontroll av it-verksamheterna har genomförts av på uppdrag av och i samråd med Riksrevisionen.21 En utgångspunkt har varit de etablerade perspektiven för styrning och kontroll i enlighet med den så kallade COSO-modellen.22 Bedömningarna har sin utgångspunkt i COSO samt normgivande krav, vägledning och praxis inom området.23 Intervjuer i denna del har genomförts med företrädare för myndigheternas ekonomifunktioner och it-verksamheter. Intervjuer utifrån ovanstående aspekter har genomförts med företrädare för myndighetsledningarna, it-verksamheterna och ekonomiavdelningarna samt med operativ personal i verksamheterna. Intervjuer har även genomförts med projektledare för ett urval pågående it-projekt vid myndigheterna utifrån verksamhetsnytta och kostnader. Företrädare för respektive har också intervjuats. Revisor har medverkat i granskningen. 21Någon närmare verifiering av att verksamheterna följer de styrande principer som framkommit i granskningen har inte gjorts. Inom området it-utvecklingsprojekt har en fördjupad granskning gjorts med inriktning på lönsamhetskalkyler, budgetkalkylavstämning, prognosarbete samt projektutvärdering. 22COSO () är ett internationellt ramverk (publicerat 1992, revideras ) för att utvärdera intern kontroll. Följande perspektiv ingår: kontrollmiljö, riskbedömning, kontrollåtgärder, information och kommunikation, ekonomisk uppföljning samt utvärdering. 23Förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag, förordning (2007:603) om intern styrning och kontroll, (2005:13) Räkna på lönsamheten! Vägledning för lönsamhetskalkyler vid statlig verksamhetsutveckling samt E-delegationens rapport i nyttorealisering (remissutgåva ). 2Arbetet med att modernisera it-stödet i rättskedjan I detta kapitel illustreras först en förenklad systemkarta över it-stödet i rättskedjan. Därefter redogör vi för syftet med och ambitionen för RIF-arbetet, som omfattas av elva myndigheter, och ett helt elektroniskt och strukturerat ärendeflöde. 2.1En förenklad systemkarta över it-stödet i rättskedjan Informationsförsörjningen och it-stödet inom rättsväsendet syftar till att stödja de primära operativa verksamheterna. Ett annat syfte med it-stödet är att stödja myndigheternas ledning och styrning, planering, kontroll och uppföljning av sakverksamheterna, samt myndigheternas produktion av bland annat officiell statistik. It-stödet och de olika systemen i rättskedjan kan ha ett samband med varandra, det vill säga att de för olika ändamål lämnar eller tar emot information från andra it-system. Detta sker inom varje myndighet respektive mellan myndigheterna i rättskedjan och kräver följaktligen ett ändamålsenligt och effektivt it-stöd med kopplingar mellan de olika systemen. Granskningen har fokus på brottmålsprocessens it-stöd. Vi återger detta it-stöd med en förenklad indelning av de olika it-systemen i huvudsystem och stödsystem, där huvudsystemen är de system som är själva kärnan Stödsystemen är de system som direkt eller indirekt stöder denna process, exempelvis register av olika slag. Nedan presenteras en förenklad systemkarta över olika verksamhetsstöd/it-stöd - huvudsystem och stödsystem för det operativa arbetet i brottmålsprocessen vid myndigheterna och informationsutbytet mellan myndigheterna. De huvudsakliga flödena elektroniska och pappersbundna - redovisas också i figuren. Systemkartan visar att det sker ett omfattande informationsutbyte mellan myndigheterna och att detta utbyte i stora delar är pappersbundet. En ytterligare beskrivning av myndigheternas it-stöd finns i bilaga 2. En förenklad systemkarta. En förenklad systemkarta: It-stöd i brottmålsprocessen Schemat beskriver en förenklad brottmålsprocess,de huvudsakliga it-stöden och dokumenthanteringen. Brottmålsprocessen (BMP) och vilka it-stöd som ingår är komplext, och andra möjligheter nns som inte redovisas här. post från polisen till Vissa ärenden skickas med skickas med post till tingsrätten från åklagare. RAR/(PUST) om att väcka åtal polis och åklagare. (FU-protokoll). ska verkställa den. RAR och PUST. KV: Vid frihets- KV: Vid frihets- KV: Vid frihets- KV: Vid frihets- från till Cåbra. I PUST upprättas en ärenden från polisen till Från skickas alla domar elektroniskt till polisen () som vidarebefordrar dessa till det så kallade RI 07-systemet, som kvalitets- kan via Cåbra skickas direkt När de godkänns där skickas från åklagare elektroniskt till de fällande domarna till belastningsregistret. polisen för fortsatt utredning. När domen har vunnit laga kraft skickas den samma väg. 2.2Ambitionen om ett elektroniskt ärendeflöde fattade regeringen beslut om att bilda Rådet för rättsväsendets informationsförsörjning (), som sedan inrättades den 1 januari 1997.24 Åtta myndigheter fick då i uppdrag att verkställa strategin för rättsväsendets 24 Regeringsbeslut Strategi för samordning av rättsväsendets informationsförsörjning, , dnr Ju96/3163. informationsförsörjning (RIF).25 RIF-arbetet omfattar elva myndigheter (RIF11). , och blev ordinarie medlemmar i genom regeringsbeslut åren 2005 och 2006.26 Målsättningen är att få ett elektroniskt och strukturerat ärendeflöde i rättskedjan och att en uppgift normalt endast ska registreras en gång och kontrolleras direkt vid källan. RIF-arbetet beskrivs i strategin som en förutsättning för att rättsväsendets myndigheter bättre ska kunna bedriva verksamheter som präglas av effektivitet, kvalitet och rättssäkerhet. Varje behörig myndighet ska kunna få den information som behövs vid önskad tidpunkt och i önskad form. En viktig förutsättning för att genomföra RIF- arbetet och förverkliga målen är att den personliga integriteten värnas. En annan utgångspunkt i strategin är att myndigheterna ska genomföra sina delar av det gemensamma åtagandet inom ramen för tillgängliga medel.27 gjorde RIF11-myndigheterna ett försök att konkretisera och förstärka RIF-arbetet genom att upprätta en gemensam dokumenterad målbild och handlingsplan som kom att kallas Målbild 2012.28 I fokus i Målbild är att grundläggande informationsförsörjning för brottmålsprocessens ärendehantering ska ske elektroniskt och ersätta den omfattande pappershanteringen mellan myndigheterna. Ändringar i gällande lagstiftning skulle dock krävas för att förverkliga Målbild 2012. Regeringen har inte tagit ställning till Målbild 2012. Myndigheternas RIF-arbete och ambitionen om att skapa ett elektroniskt ärendeflöde gick trögt . Få konkreta resultat uppnåddes. Regeringen beslutade därför att överta ansvaret för samordningen av RIF-arbetet. Ny ordförande för blev expeditionschefen vid I samband med detta inrättades en ny enhet på Ett förslag till en strategi togs fram på regeringens uppdrag av , Riksåklagaren, , , , , och . Regeringsbeslutet omfattade även . 26RIF11 består av: , , , , , , , , , och . Regeringsbeslut Utökning av ordinarie myndigheter i Rådet för rättsväsendets informationsförsörjning (RIF- rådet), , dnr Ju2004/11719/PO och Regeringsbeslut Utökning av ordinarie myndigheter i Rådet för rättsväsendets informationsförsörjning (), , dnr Ju2006/10392/PO. 27Regeringsbeslut Strategi för samordning av rättsväsendets informationsförsörjning, , dnr Ju96/3163. 28RIF- Rättsväsendets informationsförsörjning, Målbild för informationsutbytet En uppdragsbeskrivning för RIF-myndigheterna, , dnr 450-01/08. 29Regeringsbeslut om ordförande i för rättsväsendets informationsförsörjning (), , dnr Ju2009/2204/PO, Ju2008/1785/PO, Ju2009/636/PO, Ju2009/1937/PO. för samordning, utveckling och informationsförsörjning, den så kallade SI-enheten. Enheten tog över det tidigare uppgifter, men myndigheterna är fortsatt ansvariga för genomförandet av RIF- arbetet. Dessutom har regeringen i budgetpropositionen avsatt som myndigheterna kan ansöka om enligt kriterier som uppställts inom Regeringskansliet.30 Dessa medel motiverades med att myndigheternas RIF-arbete inte får nedprioriteras av ekonomiska skäl. Arbetet intensifierades och avgränsades till ett elektroniskt huvudflöde i brottmålsprocessen och omfattade de så kallade RIF5-myndigheterna.31 Regeringen beslutade att den första etappen skulle färdigställas senast den 31 december 2011.32 konstaterades det dock att den första etappen skulle bli försenad med . Enligt den nya tidsplanen har regeringen gett myndigheterna i uppdrag i regleringsbrev att genomföra den första etappen av arbetet , exklusive en sex månaders avveckling av de så kallade RI-systemen33 som kommer att löpa parallellt med de nya it-systemen fram till den 30 juni 2013.34 Den sammantagna bedömning som myndigheterna gör i en nyttovärdering är att kostnaderna för den första etappen kan förväntas vara intjänade omkring 2018, alltså efter genomförandet.35 Kostnaderna för systemutveckling, hårdvara och införande av första etappen bedöms uppgå till drygt 610 miljoner kronor.36 Nyttan beräknas uppstå genom ökad effektivitet och mer rationella rutiner vid överföring av information och dokumentation mellan rättsväsendets myndigheter. Ett omfattande pappersflöde förväntas i stor utsträckning ersättas av ett helt elektroniskt flöde. Betydande kvalitetsvinster till följd av första etappen förväntas direkt vid driftsättning. 30Regeringskansliet, promemorian Principer för RIF-arbetet, . Dessa medel utgör endast regeringens satsning på första etappen i RIF, och den totala kostnaden är högre. 31Rikspolisstyrelsen, , , och . 32RIF5-myndigheterna fick i uppdrag i regleringsbreven 2010 och 2011 att genomföra första etappen till . 33RI-systemen tar emot information om brottmålsavgörande laga kraft från domstolarna och överför efter bearbetningar denna information till interna system hos och till system hos andra myndigheter. 34Regeringsbeslut (Ju2011/4732/PO, Ju2011/4791/Å, Ju2011/4804/DOM, Ju2011/4788/ ). 35Justitiedepartementet, promemorian Nyttovärdering 2011 avseende utveckling av rättsväsendets informationsförsörjning, , s. 5-6 dnr, Ju2010/9779/SI. 36Av de totala kostnaderna avser utveckling av första etappen av polisens PUST. 2.2.1Organiseringen av RIF-arbetet under den första etappen (SI-enheten) har upprättat en projektorganisation, med bland annat särskild it-kompetens, med uppgift att samordna myndigheternas RIF-arbete. SI-enheten ansvarar inte för myndighetsstyrning och lagstiftningsärenden. Detta ansvarar sakenheterna på för. Sakenheterna har utsedda kontaktpersoner som får regelbunden information om RIF-arbetet och har därmed möjlighet att lämna synpunkter på olika förslag och underlag från SI-enheten.37 Det är myndigheterna som ansvarar för leveranser och utveckling av it-stödet. RIF5-myndigheterna bedriver det aktiva arbetet i första etappen i RIF- arbetet medan övriga sex myndigheter löpande uppdateras om arbetet bland annat i samband med att möten hålls i . består av myndighetschefer som fattar strategiska beslut om hur arbetet ska bedrivas. Ordföranden i kan vid behov döma i frågor. Den så kallade RIF- gruppen, som består av verksamhets- och it-ansvariga från myndigheterna, är underställd . Det löpande arbetet bedrivs av personal på myndigheterna i arbetsgrupper som sätts samman i olika konstellationer beroende av uppgift och behov. Varje myndighet har även en utsedd RIF- samordnare som är kontaktperson för respektive myndighet.38 3Nuläget och den utmaning som myndigheterna står inför 3.1Bristande it-stöd i rättskedjan har it-stödet för rättsväsendets myndigheter inte varit tillräckligt användarvänligt och effektivt. Därmed finns ett uppdämt behov av att modernisera it-stödet i rättskedjan. Nedan redovisas iakttagelser om brister i myndigheternas it-stöd. Polisens brister i it-stödet för den operativa polisverksamheten är väl kända . Polisens RAR (rationell anmälningsrutin) är ett föråldrat teckenbaserat system i UNIX-miljö där alla anmälningar registreras. I Dur-Två genomförs utredningar; bland annat registreras beslag och förhör, och förundersökningsprotokoll sammanställs. Utöver detta finns åtskilliga register, exempelvis misstanke- och belastningsregistret (MR/ BR). Kritik har riktats mot polisens it-stöd från flera olika håll. Kritiken har främst handlat om att it-stödet inte är tillräckligt effektivt och användarvänligt, exempelvis för avrapportering inne på polisstationen i och Dur-Två.39 Vid vissa polisstationer finns även risk för köbildning. En kommentar vi fått är: Det är en konst att rapportera och få det så effektivt som möjligt, det är en avvägning mellan tiden ute på fältet och tiden inne på polisstationen.40 Det har också konstaterats att det finns ett gap mellan vad tillhandahåller i form av nuvarande it-stöd och polismyndigheternas behov och efterfrågan av detsamma. Företrädare för är väl medvetna om att ett sådant gap finns, men hänvisar till bristande resurser och att myndigheten tvingas göra nödvändiga prioriteringar mellan olika insatser i utvecklingen av it-stöd.41 39Riksrevisionsverket, Polisens IT-stöd, RRV 2000:8; , doktorsavhandling av , Yrke: Polis, 2005; , Polisen Styrning och uppföljning (ESV 2009:6).