rir · GZB56 · 2011-01-24 09:00:00 — konstaterar att regeringen i samband med den senaste planeringsomgången inte genomförde någon extern kvalitetssäkring av kostnadskalkylerna för stora järnvägsinvesteringar. kvalitetssäkringsinsatser som genomfördes var i huvudsak inriktade på de samhällsekonomiska kalkylerna och den samlade effektbedömningen. Därmed har regeringen inte fått någon oberoende bedömning av de kostnadskalkyler som har tagit fram. 160Se RiR 2010:25, s. 72, för en längre version av motsvarande text vad gäller problemen med riskbedömning i planering av väginvesteringar. Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 7.7Utvecklingsarbete och potentiella risker Det saknas inte, och det har inte saknats, god vilja och ambitioner att utveckla kostnadskontrollen i investeringsverksamheten. granskningar vidtogs olika åtgärder för att komma tillrätta med det problem som då påvisades. meddelade att nya åtgärder skulle sjösättas för att förbättra arbetet med att hantera osäkerhet i tidig planering samt att ett system för systematisk erfarenhetsåterföring skulle skapas. konstaterar dock att de problem som påpekats av 1979, 1985 och 1994 på flera punkter fanns kvar under sista år. har bedrivit ett utvecklingsarbete och förändringar av ekonomisystemet har gjorts . Det kan dock konstateras att dessa förändringar som har gjorts i syfte att förbättra ekonomisystemet också fått kontraproduktiva effekter. I vissa fall har kostnadsuppgifter gått förlorade och att möjligheten till analys av hela planerings- och genomförandeprocessen för projekt har blivit varaktigt begränsad. Konsekvensen har också blivit att det är svårt att få fram ett underlag som skulle kunna bidra till att öka träffsäkerheten i de tidiga beräkningarna. De senaste årens förändringar är ett resultat av de initiativ som tagits både av regeringen och . Det är i många delar ett ambitiöst arbete med många åtgärder som syftar till att förbättra spårbarheten i projekten, öka träffsäkerheten i kostnadskalkylerna och stärka riskmedvetenheten i hela styrkedjan. Ett utvecklings- och förändringsarbete i den här typen av verksamhet tar sikte på att skapa förändringar och effekter på lång sikt. Det kan därför finnas en risk att resultatet av de nya åtgärderna går förlorade när det nya nu utvecklar ett nytt gemensamt system för kostnadskontroll. Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? har i denna granskning kunnat konstatera att regeringen och vidtagit ett antal åtgärder för att förbättra kostnadskontrollen i stora järnvägsinvesteringar. Granskningen visar emellertid även att det återstår utvecklingsområden. För att stärka kostnadskontrollen krävs, enligt , åtgärder som förbättrar kvaliteten i kostnadsredovisningen. Det krävs också en dokumentation av investeringsobjekten som möjliggör uppföljning och erfarenhetsåterföring. De rekommendationer som lämnas nedan stämmer på flera punkter överens med de som lämnades i granskningsrapporten i stora väginvesteringar?161 8.1.1Utveckla uppföljningen av de ekonomiska planerna För att förbättra kostnadskontrollen i användandet av offentliga medel bör regeringen skapa ett system för en systematisk uppföljning av de ekonomiska planerna i sin helhet. Uppföljningen bör svara på frågan om byggt järnvägar inom de tids- och kostnadsramar som investeringsplanerna utfäst samt ange orsaker till eventuella avvikelser. En samlad uppföljning av de ekonomiska planerna borde kunna bidra till att kvaliteten i den uppföljning som görs inom förbättras. På detta sätt kan även rapporteringen till utvecklas. För att regeringens rapportering till ska ge en rättvisande bild av kostnadsutvecklingen bör regeringen sammanställa kostnadsuppgifter som svarar på frågan: Hur mycket dyrare eller billigare blev de avslutade järnvägsprojekten i förhållande till vad som angavs i respektive initiala 161 Jfr RiR 2010:25, kapitel 7. Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? För att göra detta behöver regeringen säkerställa att de underlag som redovisar också svarar på denna fråga. Det är centralt att projektens tidigaste plankostnad används som jämförelsekostnad. Kostnadsuppgifterna bör vara prisjusterade med ett index som speglar samhällets allmänna penningvärdesförsämring. Regeringen bör även överväga om rapportering till också ska omfatta redovisning av kostnader i verksamhet som är externt finansierade samt redovisa uppgifter om uppföljda nettonuvärdeskvoter. 8.1.3Överväg att låta utreda utfallsbaserade kalkylmetoder Liksom i granskningen av kostnadskontroll i stora väginvesteringar konstateras här att införandet av successiv kalkylering har ökat systematiken i riskhanteringen. Forskning visar emellertid på behovet av en alternativ metod, jämförelse med utfallsbaserad kalkylering, som innebär att uppskattningen av kostnader i planerade projekt på ett systematiskt sätt jämförs med kostnadsutfallet i avslutade projekt. Detta uppges vara det mest effektiva sättet att kompensera för optimism bias. har inte haft möjlighet att ingående granska arbetet med risk- och kostnadsbedömning i investeringsverksamheten. Vi förordar därför en utredning med syfte att bedöma om utfallsbaserad kalkylering kan innebära en förbättrad kostnadskontroll i svensk transportinfrastrukturplanering. Det arbete som har inlett med uppbyggnad av en referensdatabas kan vara ett steg i denna riktning. 8.1.4 Utveckla former för extern kvalitetssäkring av kostnadskalkyler I avvaktan på ett system för utfallsbaserad kalkylering föreslår att regeringen ger Trafikanalys och i uppdrag att utveckla former för extern kvalitetssäkring av kostnadskalkyler i större och mer komplicerade investeringsprojekt. Trots de svårigheter som kan finnas för utomstående att granska kvaliteten i kostnadskalkylerna bör regeringen överväga former för extern kvalitetssäkring. I likhet med menar att en utvärdering av underlagen dels skulle kunna bidra till att beslutsfattarna får en uppfattning om den faktiska kvaliteten på underlagen, dels att vetskapen om en eventuell granskning får en kvalitetshöjande effekt. Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 8.2.1Förbättra kvaliteten i årsredovisningen I granskningen av kostnadskontroll i stora väginvesteringar menar att den årliga redovisningen av kostnadsutvecklingen måste bli mer rättvisande. Även redovisningen av stora järnvägsinvesteringar behöver utvecklas och förtydligas i flera avseenden. För att redovisa hela kostnadsutvecklingen i färdigställda järnvägsinvesteringar är det centralt att projektens tidigaste plankostnad används som jämförelsekostnad. Om eller regeringen för andra syften även vill använda alternativa jämförelsekostnader, till exempel senaste plankostnad, bör denna redovisning göras separat och syftet bör tydligt framgå, det vill säga det ska framgå vilken fråga en sådan redovisning besvarar. 8.2.2 Förtydliga användningen av banindex I de sammanhang där behöver använda branschindex bör det tydligt framgå vad olika uppgifter står för. Kostnadsuppgifterna i årsredovisningen bör även vara prisjusterade med ett index som speglar samhällets allmänna penningvärdesförsämring. Det kan dock finnas skäl för och regeringen att följa hur anslagsuppräkningen förhåller sig till prisutvecklingen i branschen. Denna jämförelse bör då göras mot ett välförvaltat banindex. Indexets sammansättning bör uppdateras regelbundet och spegla den sanna prisutvecklingen i branschen. 8.2.3 Vidareutveckla uppföljningen av kostnadsavvikelser i enskilda projekt En systematisk uppföljning av projekten utgör en viktig komponent för styrning och utveckling av planerings- och investeringsverksamheten. har påbörjat en sådan utveckling av uppföljningen med fokus på avvikelser. bör löpande, för varje avslutat skede till dess att ett investeringsprojekt är avslutat, beräkna vilka kostnadsökningar som uppstått och besparingar som kunnat göras. bör vidare, för varje avslutat projekt, beräkna vilka fördyringar som uppstått och besparingar som kunnat göras. bör beskriva hur fördyringar har hanterats och finansierats samt hur frigjorda medel till följd av besparingar har hanterats. bör sammanställa dessa uppgifter regelbundet för att kartlägga kostnadsavvikelser och deras orsaker på aggregerad nivå. Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? God kostnadskontroll kräver god dokumentation av järnvägsprojekten och god spårbarhet i järnvägsprojektens kostnadsutveckling. Detta i syfte att skapa förutsättningar för en transparent redovisning och uppföljning av hela processen. bör säkerställa att väsentliga händelser i planering och genomförande av enskilda järnvägsprojekt dokumenteras på ett systematiskt, lättillgängligt och transparent vis. Järnvägsprojektens kostnadsutveckling bör sammanställas på ett lättillgängligt vis. Kostnadsuppgifterna bör ha god spårbarhet till ekonomisystem samt till beslut och händelser kring järnvägsprojekt som har föranlett kostnadsavvikelser. Det bör vidare finnas transparenta underlag till kostnadsredovisningen av avslutade järnvägsprojekt i årsredovisning. Som ett led i en utvecklad uppföljning och en förbättrad dokumentation bör överväga någon form av procedur vid överlämnande mellan projektledare. Denna procedur bör säkerställa att projektansvariga är insatta och enkelt har tillgång till information från projektets tidigare skeden. Dokumentation i detta syfte bör innehålla uppdaterade uppgifter om projektets status, dess prognos och risker. Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? Lagar, förordningar och föreskrifter Förordning (2007:1027) med instruktion för . Förordning (2010:185) med instruktion för . Förordning (2009:236) om nationell plan för transportinfrastruktur. Förordning (2010:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Lag (1996:1059) om statsbudgeten. Lag (1995:1649) om byggande av järnväg. Myndighetsförordningen (2007:515). (1987:10). 1997/98:1, Budgetpropositionen . 2001/02:20, Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem. 2003/04:100, ekonomiska vårproposition. 2008/09:35, Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt. 2000/01:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 22. 2001/02:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 22. 2002/03:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 22. 2003/04:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 22. 2004/05:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 22. Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2005/06:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 22. 2006/07:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 22. 2007/08:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 22. 2008/09:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 22. Kommittédirektiv, Översyn av myndigheter och verksamheter inom transportområdet. (Dir. 2008:90). Kommittédirektiv, Effektivisering av planeringsprocessen för infrastruktur. (Dir. 2009:16). Kommittédirektiv, Inrättande av den nya myndigheten . (Dir. 2009:75). Regeringsbeslut , (N2001/11612/IR (delvis), N2002/2930/IR), Uppdrag att upprätta långsiktiga planer för transportinfrastrukturen m.m., Regeringsbeslut , (N2004/7701/IR) Uppdrag att inkomma med underlag inför regeringens årliga prövning av de nationella väg- och banhållningsplanerna för perioden 20042015, . Regeringsbeslut , (N2004/8003/IR) Ändring av nationell väghållningsplan och nationell banhållningsplan för åren 20042015, . Regeringsbeslut , (N2005/8617/IR) Uppdrag att inkomma med underlag för regeringens årliga prövning av den nationella banhållningsplanen för perioden 20042015, . Regeringsbeslut , (N2006/4824/IR, N2006/4838/BS (delvis)) Regleringsbrev för budgetår 2006 avseende m.m. inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, (Ändringsbeslut). Regeringsbeslut , (N2006/9444/IR (delvis)), Uppdrag att lämna förslag till reviderad nationell väghållningsplan för perioden 20042015 i Framtidsplan för järnvägen, . Regeringsbeslut (N2008/8698/IR, N2008/8869/IR (delvis), Uppdrag att genomföra åtgärdsplaneringen inför fastställandet av nationell trafikslagövergripande plan för utveckling av transportsystemet och trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur, Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? Regeringsbeslut , (N2008/5664), Uppdrag om styrning av stora järnvägsprojekt, . Regeringsbeslut , (N2009/6374/TE, N2008/8869/TE (delvis), Fastställelse av nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet samt fastställelse av definitiva ekonomiska ramar för transportslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur för perioden 20102021, . Regleringsbrev, 1998-2009. Promemoria från , 10 miljarder till vägar och järnvägar i hela landet. betänkande 2008/09:TU2, Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt. betänkande 2008/09:TU1,Utgiftsområde 22 Kommunikationer. Statliga utredningar och övrigt offentligt tryck ESV (2002), Effektiv resultatredovisning. Varför vissa myndigheter är bättre än andra på att redovisa resultat i årsredovisningarna, 2002:14. (1979), SJ:s investeringsplanering, dnr 1978:1359. (1985), Investeringar vid , och luftfartsverket beslutsunderlagens och statsmakternas styrning, dnr 1982:1168. (1994), Infrastrukturinvesteringar en kostnadsjämförelse mellan plan och utfall i 15 större projekt inom och , (2010), Kostnadskontroll i stora väginvesteringar? (2005), Den samhällsekonomiska kalkylen, 2005:5. (2009), Infrastrukturplanering i ständig förbättring. Samordning av kvalitetssäkringen i åtgärdsplaneringen 20102021. SOU 2002:115, Skärpning gubbar! Om konkurrensen, kvaliteten och kompetensen i byggsektorn. SOU 2009:24, De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden, delbetänkande. Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? SOU 2009:31, Effektiva transporter och samhällsbyggande en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. SOU 2010:57, Effektivare planering av vägar och järnvägar, (2004), Framtidsplan för järnvägen 20042015. (2010), Förslag till nytt planeringssystem för transportsystemet, Slutrapport, , N2010/1648/TE. , , , Transportstyrelsen (2009), Gemensamma utgångspunkter och arbetssätt i åtgärdsplaneringen. Underlagsrapport till Förslag till Nationell plan för transportsystemet, . , Budgetunderlag 1999-2010. , Årsredovisning 20002009. (2009), Tillämpning av successivmetodiken i Åtgärdsplaneringen 20102021, . (2009), Tillämpning av successivmetodiken i Åtgärdsplaneringen 20102021, . Cowi A/S med underkonsulter . & Flyvbjerg, B. (2003). Granskning av planeringsunderlaget i , och länens förslag till långsiktsplaner för perioden 20042015, , dnr N2002/12144/IR. Flyvbjerg, B. Cowi (2004), Procedures for Dealing with Optimism Bias in Transport Planning, Guidance document. Flyvbjerg, B. (2006), From to : Getting Risks . Flyvbjerg, B. Skamris, H.M. Buhl, S. (2002), Underestimating Costs in Public Works Projects or ? PWC och TØI (2009), Oberoende granskning av kvaliteten i planförslagen, . Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? (1995), Åtgärder med anledning av RRV:s rapport en kostnadsjämförelse mellan plan och utfall i 15 större projekt inom och , dnr GD 94-2085/51. (2004), Granskning av efterkalkyler i BV:s årsredovisning 2003, Internrevisionen, , dnr R03-572/EK98. (2004), Metodanvisningar för hantering av anläggningsprojekt i IDA2000, dnr B03-2078/IT10, BVH 584.40. (2004), Underlag inför regeringens årliga prövning av nationell banhållningsplan 2004-2015, dnr 04-3723/SA20. (2005), Internrevisionens PPT-presentation inför , . (2005), Ändring av nationell banhållningsplan 20042015, dnr GD 04-3786/SA20, . (2005), Underlag inför regeringens årliga prövning av nationell banhållningsplan 20042015, dnr GD 05-3980/SA20, . (2006), Kompletterande underlag inför regeringens årliga prövning av nationell Banhållningsplan 20042015 i Framtidsplan för järnvägen, dnr GD 05-4653/EK10, . (2006), Kompletterande underlag inför regeringens årliga prövning av nationell Banhållningsplan 20042015 i Framtidsplan för järnvägen, , N2005/9761/IR. (2007), Framgångsfaktorer för investeringsprojekt i långsiktig plan skall hålla bedömd totalkostnad. dnr HK06-1375/EK98. (2007), Orsaker till kostnadsfördyringar på investeringsobjekt inom infrastruktur, , dnr F 07-8173/EK10. (2007), Tilläggsuppdrag angående reviderad nationell banhållningsplan för perioden 20042015, dnr 07-13553/SA20, . (2007), Reviderat förslag till framtidsplan för järnvägen, . och (2008), Handledning successiv kalkylering. Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? (2008), Konsultuppdrag avseende extern granskning av anläggningskostnadskalkyler, , dnr F08-14088/IN60. (2008), Användning av i Investeringsdivisionens anläggningsprojekt, (2008), Anläggningskostnadskalkyler. Beskrivning av kalkylblockens innehåll, . (2009) Regeringens uppdrag om styrning av stora investeringsprojekt, Utvärdering, , dnr F08-9881/SA20. (2009), Efterkalkyler 2009, PPT - presentation, Investeringsdivisionens ledningsgrupp, . (2009), Riskhantering beslutspunkter, PPT-presentation, . (2009), En förstudie i riskhantering på divisionsnivå i , Slutrapport, . (2009), Internrevisionens årsrapport , , dnr F08-2282/EK98. (2009), Avvikelsehantering för tidiga skeden inom Investering för GD-uppdrag, BVR 2161.1. (2009), Avvikelsehantering inom Investering för GD-uppdrag, BVR 2161. (2010), Internrevisionens årsrapport , , dnr F09-2444/EK98. (2010), Arbetssätt för att ta fram en produktionsoptimerad investeringsportfölj, BVR 1007, dnr F08-2111/OR20. (2010), Rapportera enligt anvisningar samt kvalitetssäkra rapportering, (2010), Riskhantering för Investeringsprojekt, BVR 1311. (2010), Styrmodell för stora investeringsprojekt, Revisionsrapport , , dnr TRV 2010/63356 A. (2010), Revision av järnvägsplaner. Fallstudier, utvärdering och förbättringsförslag, , rev. , dnr TRV 2010/61336. Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? , Strategi-PM, ÅA:02:01-01, . , Godsstråket genom Bergslagen. Inriktning och fortsatt arbete, sträckan MjölbyHallsberg, . , PM ny budget projekt , dubbelspår, , rev. , Slutrapport , . , Beslut Avvikelse, MjölbyMotala, Dubbelspår, , dnr F09-2512/EK10. , Förstudie, NorrstenMjölby, Förslagshandling, Östra banregionen, . , Kommunikationsplan för Projekt dubbelspårsutbyggnad MotalaMjölby, . , Kvartalsrapporter, Östra banregionen (BRÖ)/Distrikt (UDM), 20052010. , Läges- och uppdragsrapporter, Projekt , dubbelspårsutbyggnad, Östra banregionen (BRÖ) /Distrikt (UDM), 20062010. , Projektplan, Dubbelspårsutbyggnaden , . Projekt , dubbelspårsutbyggnad, , dnr F09-4157/EK10. Projekt , dubbelspårsutbyggnad, , dnr BRÖ 06-09/EK10. , Successiv kalkylering, MotalaMjölby, dubbelspårsutbyggnad. Upprättad , reviderad . , Tertial- och månadsrapporter till GD, 2007-2010. Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? Hämtat från () termer.pdf. Intervjuer genomförda i granskningen Distriktschef mitt, byggchef, banregionen Tjänsteman Samhälle och planering Tjänsteman Samhälle och planering Utredningschef, distrikt mitt Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? Projektledare och f.d. projektledare Möte med fastighetsägare i Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? Bilaga 1 MotalaMjölby, Kortfakta om projektet: Plankostnad Framtidsplan för järnvägen 2004: (2004-01) Plankostnad Nationell plan för transportsystemet 2010: (2008-06) Två järnvägsplaner: MotalaNorrsten och NorrstenMjölby Korsningar: 16 av 18 korsningar byggs som planskildheter Byggskedet inleddes: 2006 Beräknat att vara klart: 2012 Historik och tidig planering I förstudien till järnvägsinvesteringen sträckan MotalaMjölby anges att godsstråket genom Bergslagen, som förbinder Norra stambanan i med i via , är en viktig järnväg för godstransporter och enligt är det en av de mest utnyttjade enkelspårssträckorna i Sverige.162 Sträckan har inte haft tillräcklig kapacitet för den rådande trafiksituationen och ett flertal godståg har varit tvungna att omdirigeras till den längre sträckan över HallsbergFalköpingNässjö. målsättning har varit att successivt bygga ut hela sträckan HallsbergMjölby till dubbelspår för att öka kapaciteten.163 MotalaMjölby är en av delsträckorna. Ursprungligen var investeringens omfattning begränsad till att bygga ett nytt enkelspår bredvid det befintliga enkelspåret. har omfattningen utökats i så mån att gör 162Förstudie, , Förslagshandling, 2000. 163Projektplan, dubbelspårsutbyggnaden , . Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? mer omfattande åtgärder på det befintliga spåret, såsom byte av trummor i den befintliga banvallen med stax i likhet med det nya spåret. Därtill har nya lösningar för plankorsningar arbetats fram efter beslut inom om höjda krav för att undvika mötande korsningar. Således byggs nu alla utom två korsningar som planskildhet.164 Omtag på grund av införandet av 1999 gjordes en första förstudie. I samband med den hölls även informationsmöte med berörda fastighetsägare i om ombyggnaden av järnvägen mellan och . beslutar om att sträckan ska fortsätta att utredas efter en uppdelning i två etapper: den norra, MotalaNorrsten, och den södra, NorrstenMjölby, exklusive . infördes , vilket innebar nya krav på den fysiska planeringsprocessen. Med anledning av det gjorde ett omtag av förstudien och samrådsprocessen enligt de nya reglerna för miljökonsekvensbeskrivning (MKB).165 Separata planeringsprocesser för de två etapperna beslutar regeringen om tillåtlighet för sträckan NorrstenMjölby enligt 17 kap. Året därpå godkänner för NorrstenMjölby. fastställer järnvägsplanen för den södra etappen NorrstenMjölby. genomförs den första utställelsen av järnvägsplanen för den norra etappen MotalaNorrsten. reviderar av järnvägsplanen MotalaNorrsten. ställs därefter ut en andra gång. Det är emellertid först som projektledningen tar fram en kommunikationsplan för hur berörda intressenter och sakägare ska informeras.166 Enligt representanter för fastighetsägare i har sakägare informerats i ett sent skede och alla enskilda berörda sakägare har inte blivit kallade till samråd.167 överklagas järnvägsplanen för den södra etappen NorrstenMjölby till regeringen. meddelar att MKB för den södra etappen godkänns.168 166E-post ; , Kommunikationsplan för projekt dubbelspårsutbyggnad , . 167Riksrevisionens möte med representanter för fastighetsägare i , . Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? Dubbelspårsutbyggnaden av MotalaMjölby i åtgärdsplaneringen 20042015 Direktiv om att upprätta förslag till åtgärdsplan 20042015 fick i uppdrag av regeringen att ta fram en nationell banhållningsplan för perioden 20042015.169 I förslag till åtgärdsplan (FTP 2004)170 skriver att ingen fullständig samhällsekonomisk kalkyl på sträckan har gjorts. hänvisar till att en samhällsekonomisk kalkyl gjordes i stomnätsplanen 19982007 och uppvisade där en god lönsamhet med en nettonuvärdeskvot på 0,8. påpekar dock att anläggningskostnaden ökat och att trafikprognoserna skrivits ned, vilket skulle försämra lönsamheten för objektet.171 Systemhandling grunden för projektets kostnadsberäkning Dubbelspårsutbyggnaden av MotalaMjölby ingår i FTP 2004 för järnvägen med ett beräknat totalbelopp om (prisnivå 2004-01). Kostnadskalkylen grundades på de två järnvägsutredningarna. För att nå denna kostnad utfärdades ett särskilt direktiv om ett besparingsbeting på 100 miljoner kronor.172 Kostnadsavvikelser som har uppstått mellan Stomnätsplan 1998 och FTP 2004 ingår i Systemhandlingen och har inte redovisats separat. Systemhandlingen fastställdes först och i den läggs projektets omfattning fast, vilket ger förutsättningen för kostnaden.173 Särskild låneram för prioriterade projekt beslutade i tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition att regeringen får besluta om en låneram i om högst för de prioriterade järnvägsprojekten , MjölbyMotala, TrollhättanGöteborg samt järnvägsprojekt i . Förslaget var ett resultat av en (N2001/11612/IR (delvis), N2002/2930/IR)) Uppdrag att upprätta långsiktiga planer för transportinfrastrukturen m.m. 170Banverket (2004), Framtidsplan för järnvägen 20042015. 172Banverket PM, Godsstråket genom Bergslagen.