rir · GZB53 · 2011-01-20 09:00:00 — Samtliga 29 lärosäten har besvarat enkäten vilket, med reservation för internt bortfall på några frågor, innebär en svarsfrekvens på . Eftersom alla lärosäten har svarat på enkäten har resultaten en hög tillförlitlighet. 141Uppsala universitet, , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , , , , , Högskolan på , , , , , , , , , och . i ingår inte då den inte erhåller basanslag för forskning och forskarutbildning på samma sätt som övriga lärosäten. De konstnärliga högskolorna respektive Gymnastik- och ingår inte i urvalet då deras verksamhet till viss del är av annan karaktär än övriga lärosätens. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Tabell 1 Enkätfrågor om oförbrukade forskningsbidrag Ange namn, befattning och lärosäte. Ange enligt nedan hur lärosätets oförbrukade forskningsbidrag fördelades på olika finansiärer . Gör lärosätet centralt någon uppföljning av oförbrukade forskningsbidrag? Fråga 2b. Om svaret är ja på fråga 2a, hur görs denna uppföljning? Bland de olika typerna av forskningsfinansiärer i fråga 1, är det någon eller några vars bidrag som erfarenhetsmässig tar särskilt att förbruka i förhållande till vad som planerats i samband med att bidrag beviljades? Om svaret är ja på fråga 3a, vilken eller vilka finansiärer är det fråga om? Varför kan det ta än planerat att förbruka beviljade forskningsbidrag? Ange de tre vanligaste orsakerna. Om volymen på oförbrukade forskningsbidrag har ökat vid ert lärosäte, vad kan förklara denna ökning? Ange de tre viktigaste förklaringarna. Vilka problem kan uppstå om forskningsbidrag inte förbrukas i den takt som planerats? Ange de tre viktigaste problemen. Vad kan det finnas för incitament att förbruka forskningsbidrag i långsammare takt än vad som planerats? Vilka åtgärder vidtas om ett forskningsbidrag förbrukas i markant långsammare takt än vad som planerats? Vem har ansvar för att åtgärder vidtas om ett forskningsbidrag förbrukas i markant långsammare takt än vad som planerats? Om ett forskningsbidrag saknar tidsgräns för förbrukning, vad anser ni vara rimlig tid för förbrukning av sådana bidrag? Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Fråga 1 i enkäten handlar om redovisning av lärosätets oförbrukade forskningsbidrag med uppdelning på olika finansiärer. En betydande andel lärosäten redovisade inte från vilka olika finansiärer de oförbrukade forskningsbidragen härstammar. Tabell 2 Internt bortfall fråga 1, i procent (t ex. ) EU (inkl. ramanslag) Forskningsråd (VR, FAS, Formas) Företag (svenska och utländska) Det interna bortfallet i fråga 1 är högst för år 20042006 och lägre . Men även var det omkring en femtedel av lärosätena inte specificerade från vilka finansiärer de oförbrukade forskningsbidragen kommer. I tabell 2 redovisas det interna bortfallet i frågorna 210 i enkäten. Då frågorna 2b och 3b är följdfrågor, har alla lärosäten av naturliga skäl inte svarat på dessa frågor. Ett lärosäte svarade inte på fråga 5 om varför oförbrukade forskningsbidrag har ökat . I övrigt har alla frågor 100 procents svarsfrekvens. Det innebär att svaren på enkätfrågorna 210 speglar alla lärosäten och är mycket tillförlitliga. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Tabell 3 Internt bortfall i frågorna 210 Gör lärosätet centralt någon uppföljning av Fråga 2b. Om svaret är ja på fråga 2a, hur görs denna Bland de olika typerna av forskningsfinansiärer i fråga 1, är det någon eller några vars bidrag som erfarenhetsmässig tar särskilt att förbruka i förhållande till vad som planerats i samband med att bidrag beviljades? Om svaret är ja på fråga 3a, vilken eller vilka finansiärer är det fråga om? Varför kan det ta än planerat att förbruka Ange de tre vanligaste orsakerna. Om volymen på oförbrukade forskningsbidrag har ökat vid ert lärosäte, vad kan förklara denna ökning? Ange de tre viktigaste förklaringarna. Vilka problem kan uppstå om forskningsbidrag inte förbrukas i den takt som planerats? Ange de tre viktigaste problemen. Vad kan det finnas för incitament att förbruka forskningsbidrag i långsammare takt än vad som planerats? Vilka åtgärder vidtas om ett forskningsbidrag förbrukas i markant långsammare takt än vad som planerats? Vem har ansvar för att åtgärder vidtas om ett forskningsbidrag förbrukas i markant långsammare takt än vad som planerats? Om ett forskningsbidrag saknar tidsgräns för förbrukning, vad anser ni vara rimlig tid för förbrukning av sådana bidrag? Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Uppföljning av oförbrukade forskningsbidrag Alla lärosäten har svarat på frågan om uppföljning av oförbrukade forskningsbidrag. En stor majoritet, av alla lärosäten, gör en central uppföljning av oförbrukade forskningsbidrag . Tabell 4 Fråga 2a. Gör lärosätet centralt någon uppföljning av oförbrukade forskningsbidrag? Ja, mer sällan Hur ofta och på vilket sätt lärosätena gör uppföljningar av oförbrukade forskningsbidrag skiljer sig åt. Av de 26 lärosäten som gör centrala uppföljningar, är det tre som inte specificerat hur frekvent uppföljningarna görs. De övriga 23 som följer upp centralt, gör det . I tabell 4 redovisas hur lärosätena går till väga vid uppföljningarna. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Tabell 5 Fråga 2b. Om svaret är ja på fråga 2a, hur görs denna uppföljning? Görs om oförbrukade bidrag motsvarar av årets bidragsanvändning och berörd fakultet ska redovisa åtgärder Uppföljning mot årets budget som avser hela fakultetens, institutionens respektive enhetens ekonomi. För de projekt där ingen/mycket begränsad verksamhet skett under aktuell period lämnas kommentarer av ansvarig Detta gås igenom på central nivå. Från central nivå informeras ekonomerna vid akademierna om vikten av att bidragsfinansierad verksamhet uppvisar kostnader på projektnivå. förklaring på bokslutsbilagorna för projekt som överstiger 100 tkr. Fakulteterna har ansvar för detaljerad uppföljning och kvalitetskontroll av periodiseringarna. (ej specificerat) Rektor följer upp via institutionsdialoger. Stämmer av mot avtal/kontrakt i samband med delårsrapport och bokslut/årsredovisning. Följer upp samtliga projekt med avseende på t.ex. stora saldon av oförbrukade bidrag, låg aktivitetsgrad, stora minus Diskussion med respektive projektledare. 9Vid årsredovisning och kvartalsvis Kommentarer ska lämnas vid ändring av slutdatum, vid risk för underskott vid slutdatum, för ev. aktuellt underskott samt för passiv verksamhet. Vid bokslut, 2 Universitetsledningen har verksamhetsdialoger med nämnder/nämndkanslier och institutioner . Ekonomichefen genomför ekonomidialoger med institutions- ledningar och nämnder/kanslier . (ej specificerat) En översiktlig uppföljning av den totala förändringen av beloppet görs, samt på de fem största finansiärerna. Om orörda förskott förekommer, kontaktas institutionen. Uppföljning utförs på projekt- och bidragsnivå. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Oförbrukade bidrag på universitets- och fakultetsnivån redovisas fortlöpande till styrelsen. Följs även upp på institu- tionsnivå genom deras kommentarer till budget och bokslut. (ej specificerat) Bevakning av att projekt avslutas inom uppgiven tidsram. Kontroll sker huruvida avslutade projekts eventuella balansposter går till resultatet, dvs. både tekniskt och ekonomiskt. Eventuella förändringar av de oförbrukade Ekonomisk lägesrapport i samband med årsredovisning via Decentraliserat görs uppföljningar på alla projekt per Om projektet inte ligger i fas mot planerad budget eller beslut (sker sällan), tas en diskussion med finansiären. Central uppföljning sker med stickprov vid planerade interna Uppföljning av externfinansierade projekt sker på olika håll inom den centrala förvaltningen. lämna status/kommentarer till enskilda projekt. också en uppföljning av den externfinansierade verksamheten på universitetsövergripande nivå, samt på fakultetsnivå, normalt en till , då institutionerna ombeds kommentera anmärkningsvärda avvikelser m.m. Avstämningar av pågående projekt (lönekostnader mm). Även avstämning av hela projektbidraget görs, t.ex. kvar att (helår och tertial) rekvirera i förhållande till projektbudget. (ej specificerat) Institutionerna får kommentera forskningsprojekt som inte har haft transaktioner på projektet i redovisningssystemet och styrka med uppvisande av kontrakt att det verkligen är pågående projekt. Större belopp analyseras särskilt. Bl.a. kontrolleras om stora bidragsintäkter/oförbrukade bidrag analyseras. följs vissa finansiärer särskilt, såsom VR och EU. 24Vid delårs- och helårsboksluten Verifiering av balansposterna i samband med bokslut. I samband med bokslut får resp. projektledare lämna rapport över pågående projekt. Rapporten lämnas även till Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Skillnader mellan finansiärer vad gäller förbrukningstakt Tabell 5 Fråga 3a. Bland de olika typerna av forskningsfinansiärer i fråga 1, är det någon eller några vars bidrag som erfarenhetsmässigt tar särskilt att förbruka i förhållande till vad som planerats i samband med att bidrag beviljades? Fyra lärosäten svarar att forskningsbidrag från vissa finansiärer generellt kan ta att förbruka i förhållande till vad som planerats i samband med att bidrag beviljades jämfört med andra. Vilka finansiärer det kan röra sig om redovisas i tabell 7 nedan. Tabell 7 Fråga 3 b. Om svaret är ja på fråga 3a, vilken eller vilka finansiärer är det fråga om? Kan gälla lokala eller regionala finansiärer som inte efterfrågar någon slutredovisning. forskningsfinansiärer (stiftelser, privatpersoner och dylikt) som beviljar medel utan särskilda krav på dispositionstid. Finansiärer (t.ex. , Kammarkollegiet samt f.d. ) kan ibland bevilja och utbetala medel för projekt som avser kommande år. Medlen blir då oförbrukade bidrag. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Orsaker till att användningen av medel tar Fråga 4 handlar om orsaker till varför användningen av beviljade forskningsbidrag kan ta än beräknat. Alla lärosäten har svarat på fråga 4. De flesta av svaren innehåller mer än en orsak, ofta två eller tre, till varför det tar än planerat att förbruka bidragen. Tabell 8 Bearbetad svarsfördelning fråga 4. Orsaker till varför kan det ta än planerat att förbruka beviljade forskningsbidrag (Flera svar per lärosäte är möjliga) Svårt och tidskrävande att rekrytera forskare/ Tidsbrist bland forskare på grund av andra arbetsuppgifter såsom undervisning för en Förändrade personella förutsättningar under projektets gång (föräldraledighet, sjukdom, tjänstledighet) Besked om beviljande av bidrag kommer sent och nära inpå planerad projektstart Projekt i samverkan med externa partner tenderar Projektets tidplan är alltför optimistisk Forskningsbidrag sparas inför en osäker framtid Erhållna bidrag från flera finansiärer Koncentrationen av forskningsmedel till starka Lärosätena menar att den absolut vanligaste orsaken till att det tar än beräknat att förbruka ett forskningsbidrag är att det upplevs vara svårt och tidskrävande att rekrytera forskare och projektdeltagare till projekten. Personalomsättning under projektets gång liksom forskare som inte har tid till forskning lyfts också fram som vanliga skäl. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Orsaker till ökningen av oförbrukade bidrag Fråga 5 handlar om vad lärosätena bedömer vara förklaringar till ökningen av oförbrukade forskningsbidrag, i de fall de ökat . Alla lärosäten utom ett har svarat på fråga 5. De flesta av svaren innehåller mer än en förklaring, ofta två eller tre, till varför oförbrukade bidrag har ökat. Tabell 9 Bearbetad svarsfördelning fråga 5. Om volymen på oförbrukade forskningsbidrag har ökat vid ert lärosäte, vad kan förklara denna ökning? (Flera svar per lärosäte är möjliga) Ökade externa forskningsbidrag och i vissa fall också Forskare sysslar med annat än forskning Bristande forskarresurser svårt att rekrytera forskare Oförbrukade bidrag har inte ökat i relation till de externa bidragen eller i absoluta tal Oförbrukade bidrag har minskat i förhållande till Ökad satsning på strategisk forskning Ökning med syfte att skapa en buffert Verksamheten kommer i gång senare än planerat Finansiärer betalar ut bidragen i förskott/sent Införandet av en ny redovisningsmodell Dispositionstiderna för externt finansierade Osäkerhet att våga anställa Ökade externa forskningsbidrag eller ökade totala forskningsintäkter är den vanligaste orsaken till oförbrukade bidrag som anges. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Problem om förbrukningen av bidrag drar ut Fråga 6 tar upp de problem lärosätena anser kan uppkomma om förbrukningen av forskningsbidrag drar ut . Alla lärosäten har svarat på fråga 6. De flesta av svaren innehåller mer än ett problem, ofta två eller tre. Tabell 10 Bearbetad svarsfördelning fråga 6. Vilka problem kan uppstå om forskningsbidrag inte förbrukas i den takt som planerats? (Flera svar per lärosäte är möjliga) Lärosätet kan tvingas återbetala bidragen till finansiären Missnöjda finansiärer, uppfyller inte finansiärers Effektiviteten i forskningsverksamheten minskar Risk att projektet inte slutförts Risk att nya ansökningar inte beviljas Kvaliteten på forskningsresultaten kan påverkas negativt, forskningen kan bli inaktuell Några större problem uppstår inte Den vetenskapliga produktionen blir mindre Risk att basanslaget minskar De problem som förekommer oftast i svaren är att lärosätet kan tvingas att betala tillbaka medel till finansiären och att finansiärens förväntningar inte uppfyllts, i många fall kombinerat med andra problem. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Incitament för en långsammare förbrukning Fråga 7 handlade om incitament som kan finnas för att förbruka forskningsbidrag i långsammare takt än vad som planerats. Alla lärosäten har svarat på fråga 7 och vissa har angivit mer än ett incitament. Tabell 11 Bearbetad svarsfördelning av fråga 7. Vad kan det finnas för incitament att förbruka forskningsbidrag i långsammare takt än vad som planerats? (Flera svar per lärosäte är möjliga) Forskare och institutioner sparar inför en osäker framtid Underlätta personal- och verksamhetsplanering Det finns inga incitament att förbruka bidragen i långsammare Skapa frihet för forskarna Förbrukning av anslagsmedel först Skapa resurser vid ansökningar av forskningsbidrag Generera ränteintäkter i perioder av högt ränteläge Många lärosäten pekar på att det finns incitament för forskare och institutioner att spara inför en osäker framtid. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Åtgärder vid långsam förbrukning Tabell 12 Fråga 8. Vilka åtgärder vidtas om ett forskningsbidrag förbrukas i markant långsammare takt än vad som planerats? (Flera svar per lärosäte är möjliga) Ansökan om förlängd dispositionstid/uppskov hos finansiären Rutiner finns men specificeras inte närmare Uppföljning, diskussion mellan prefekt/institutionsledning Konkreta åtgärder tillföra mer resurser i form av bemanning Central uppföljning av projekt Konkreta åtgärder omprioritera projektordning Det har inte varit aktuellt Rutiner håller på att utvecklas Konkreta åtgärder avsluta projektet Övrigt svarar inte direkt på frågan etc. Den åtgärd som nämns oftast i svaren är att man ansöker om förlängd dispositionstid eller uppskov hos finansiären. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Tabell 13 Fråga 9. Vem har ansvar för att åtgärder vidtas om ett forskningsbidrag förbrukas i markant långsammare takt än vad som planerats? Prefekt/budgetsansvarig chef/institutionsledning I första hand projektledaren/forskaren, därefter prefekt/ Forskningsledare och/eller akademichef I första hand projektledaren, därefter prefekt/institutionsledning I första hand forskningsansvarig, i andra hand dekan, i tredje Alla lärosäten har svarat på fråga 9. Det är tydligt att ansvaret för att vidta åtgärder vid en långsam förbrukning i mycket hög grad ligger på prefekten, i många fall tillsammans med projektledare/forskare. Rimliga tidsgränser för förbrukning av medel Tabell 14 Fördelning av svar på fråga 10. Om ett forskningsbidrag saknar tidsgräns för förbrukning, vad anser ni vara rimlig tid för förbrukning av sådana bidrag? Det finns ingen fastställd tidsgräns, avgörs från fall till fall och Tidsgräns har angivits ca 3 till 5 år Tidsgräns har angivits ca 2 till 4 år Tidsgräns har angivits eller mer Lärosätet har inte denna typ av projekt Alla lärosäten har svarat på fråga 10. Omkring hälften av lärosätena menar att det inte går att generellt fastlägga vad som är en rimlig tid för förbrukning av externa forskningsmedel utan tidsgräns. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Bilaga 2 Fallstudie av forskningens finansiering vid tre lärosäten I denna granskning har tre lärosäten undersökts närmare, , och . Syftet med denna fallstudie var att få fördjupad kunskap om varför oförbrukade bidrag ökar hos lärosätena och vilka faktorer och processer som ligger bakom utvecklingen. Fallstudien innefattade en undersökning av ekonomisk redovisning, styrdokument och rutiner samt intervjuer med företrädare på olika nivå inom lärosätet. I denna bilaga redovisas först kriterierna för val av lärosäten. Därefter beskrivs utvecklingen av oförbrukade bidrag vid de tre lärosätena . Vidare redovisas den fördjupade bild av förutsättningar och verksamheter som växt fram inom fallstudien. Redovisningen bygger i huvudsak på ekonomisk redovisning, verksamhetsberättelser och annat material som beställts in från lärosätena samt de sammanlagt 38 intervjuer som genomförts. Urvalet av fallstudie gjordes för att kunna inkludera två av de universitet och den högskola som hade mest oförbrukade bidrag 2009. Tabell 1 visar att , och hade mest oförbrukade bidrag 2009. var den bland högskolorna som hade mest oförbrukade bidrag. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Tabell 1 Utvecklingen av oförbrukade bidrag 20042009, vid tio lärosäten, mnkr, pris Källa: HSV, NU-databasen. Anmärkning: Deflatering har gjorts med implicitindex för statlig konsumtion. Ett viktigt syfte med fallstudien var att ge underlag för en fördjupad diskussion om varför en minskande andel av de bidrag som kommer in till lärosätena förbrukas innevarande år. Detta avspeglas till viss del i en ökande kvot mellan oförbrukade och intäktsförda medel i årsredovisningarna. Det andra kriteriet för urvalet av lärosäten för en fallstudie var därför en betydande ökning av oförbrukade bidrag i förhållande till de årliga intäktsförda bidragen . Av tabell 2 framgår att allt fler bidrag förblivit oförbrukade i relation till vad som har intäktsförts . Vidare framgår av tabellen att volymen oförbrukade bidrag är särskilt stor i relation till intäktsförda bidrag vid , och samt vid . Ökningen har varit särskilt stor vid och vid några av de mindre universiteten. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Tabell 2 Oförbrukade bidrag i förhållande till samma års intäktsförda bidrag 20042009, vid tio lärosäten 2009 Källa: HSV, NU-databasen. Forskning har olika förutsättningar vad gäller utförande och finansiering beroende på vilka vetenskapliga områden det handlar om. Vid de tre lärosäten som blivit föremål för en fallstudie valdes följande vetenskapliga områden och institutioner ut för mer ingående undersökning: Naturvetenskaplig fakultet, eller motsvarande, och Humanistisk fakultet, eller motsvarande, och Naturvetenskaplig fakultet uppvisar ofta en högre grad av extern finansiering än humanistisk fakultet. Forskningen sker i större forskargrupper och kräver ofta investeringar i laboratorieutrustning. En strävan vid urvalet var vidare att välja institutioner där oförbrukade bidrag har ökat och där både grundutbildning och forskning bedrivs i relativt stor omfattning. Detta innebär att teknisk och medicinsk fakultet valdes bort även om de representerar 142Vid : Naturvetenskapliga fakulteten och kemiska institutionen. Vid : Naturvetenskaplig fakultet och . Vid : Nämnden och . 143Vid : Området för humaniora och teologi och historiska institutionen. Vid : Humanistisk fakultet och . Vid : och samhällsvetenskap och teknik samt , kultur och historia. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor forskningsområden med betydande volymer oförbrukade bidrag. Detta framgår av tabell 3 som visar skillnader mellan olika fakulteter/områden vid . Orsaken till att de tekniska och medicinska fakulteterna valdes bort var att de inte finns representerade eller integrerade i samma organisation vid alla tre lärosäten. Tabell 3 Oförbrukade bidrag i förhållande till bidragsintäkter fördelat per fakultet eller område vid , i mnkr pris Källa: , ekonomisk redovisning oförbrukade bidrag och huvudbok. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor är det största lärosätet i har blivit utvalt till europeiskt forskningscentrum med de två stora anläggningarna , ett synkrotronljuslaboratorium, och European Spallation Source (ESS), ett högteknologiskt supermikroskop. har också beviljats flera av de stora strategiska satsningar regeringen gjort och varit framgångsrikt i att attrahera exempelvis Linnéstöd. Rektor konstaterade i årsredovisningen att [v]åra framgångar har gett oss ökade intäkter men vi har inte hunnit bygga ut verksamheten i lika hög takt.145 är organiserat i åtta områden/fakulteter: , naturvetenskapliga fakulteten, samhällsvetenskapliga fakulteten, Ekonomihögskolan, området för humaniora och teologi, juridiska fakulteten, medicinska fakulteten och konstnärliga fakulteten i . Dessa fakulteter rymmer i sin tur totalt ett sextiotal institutioner och därtill flera har en långtgående delegation av ansvar för utbildning och forskning till fakultetsnämnderna. för åren 20042009 innehåller få villkor eller återrapporteringskrav rörande forskning utöver tydliga mål för forskarutbildningen i form av kvantifierade mål för antal examina, se tabell Målen för antalet doktorsexamina har förändrats något , från att ha ökat inom alla vetenskapsområden från perioden 20012004 till 20052008, till att minska igen åren 20092012. för vetenskapsområdena humaniorasamhällsvetenskap och medicin ().146 anger att resultatet i förhållande till de uppställda målen ska redovisas i årsredovisningarna för perioden 20092012.147 144HSV (2010), Årsrapport , tabell 7. Avser summa intäkter för grundutbildning och forskning. 145Lunds universitet, Årsredovisning 2009, s. 4. 146Regleringsbrev för universitet och högskolor m.m., 20042008, bilaga 2. Regleringsbrev för universitet och högskolor m.m. 2009, bilaga 3. 147Regleringsbrev för universitet och högskolor m.m., 2009, bilaga 3. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Tabell 4 Mål för doktorsexamina vid 20042009 Källa: Regleringsbrev, 20042009. anger att de två forskarskolor är värd för ska ha utfärdat minst 25 doktorsexamina till och med utgången av 2007 (med förlängning beroende på doktorandernas institutionstjänstgöringsgrad). Återrapportering ska ske i årsredovisningen där antagning, kön och vetenskapsområde specificeras, liksom samarbetet mellan och partnerhögskolorna.148 ska enligt regleringsbreven bedriva forskning och forskarutbildning inom humanistisk-samhällsvetenskapligt, medicinskt, naturvetenskapligt och tekniskt vetenskapsområde. Därutöver ska bedriva konstnärligt utvecklingsarbete och verksamhet vid . I regleringsbrevet anges ett mål att av rekryteringen av professorer ska vara kvinnor under fyraårsperioden 20012004.149 I regleringsbreven för 20052009 har denna siffra ökat till , med tillägget att även befordrade professorer och gästprofessorer inkluderas i målet (däremot inte adjungerade professorer). från 20042009 anger att universitet ska återrapportera antalet nyanställda professorer, liksom en uppdelning på kön.150 148Regleringsbrev för universitet och högskolor m.m., 20042007, bilaga 2. 149Regleringsbrev för universitet och högskolor m.m., 2004, bilaga 2.