rir · GZB53 · 2011-01-20 09:00:00 — De andra faktorer som undersökts är förändringar i basanslag respektive i undervisningsbörda36 och i forskarnas upplevda inkomsttrygghet37. Dessa faktorer och i vilken mån regressionsanalysen stödjer att dessa kan förklara ökningen av oförbrukade bidrag diskuteras i avsnitt 3.2, 5.2.3 och 5.3. Regressionsanalysen visar att de oförbrukade bidragen åren 20012009 har ökat mer än vad som kan förväntas utifrån ökningen av inbetalade externa bidrag. Det finns visserligen en positiv samvariation mellan volymen uppskattade inbetalade bidrag och volymen oförbrukade bidrag, men den statistiska effekten på oförbrukade bidrag av en ökning i inbetalade bidrag är relativt måttlig.38 Det betyder att ökad tillgång på forskningsbidrag har bidragit till att volymen oförbrukade bidrag har ökat, men den förklarar endast en mindre del av ökningen. Regressionsanalysen i bilaga 4 ger ett visst stöd för hypotesen att förändringar i basanslaget har haft en viss betydelse.39 35Granskningens genomförande och preliminära resultat har diskuterats med företrädare för universitet och högskolor vid ett seminarium hos . Vid detta seminarium diskuterades möjligheten att göra en skattning av tillflödet av forskningsbidrag ett visst år och ett flertal seminariedeltagare uttryckte sitt stöd för en sådan skattning som regressionsanalysen bygger på. 36Undervisningsbörda kvantifierades i analysen som kvoten mellan antal helårsstudenter och totalt antal helårsekvivalenter undervisande och forskande personal. 37För att belysa betydelsen av forskarnas inkomsttrygghet baserades analysen på förändringar i deras anställningsformer i form av variabeln antal helårsekvivalenter annan forskande och Högskolepersonal i denna kategori har ofta sin anställning kopplad till tillgång på externa forskningsbidrag och därmed incitament att spara externa bidrag för att öka sin inkomsttrygghet. 38Som framgår i bilaga 4 visade regressionsanalysen en positiv och signifikant samvariation mellan årliga fluktuationer i oförbrukade medel och årliga fluktuationer i inbetalade externa bidrag. Vidare visade det sig att de fyra oberoende variabler som innefattats i regressionsanalysen enbart till förklarade utvecklingen av oförbrukade bidrag för forskning. 39Det bör dock noteras att resultatet endast är statistiskt signifikant i den modell där den beroende variabeln oförbrukade bidrag har logaritmerats. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 3.3Oförbrukade bidrag varierar mellan lärosätena Oförbrukade bidrag varierar mellan olika lärosäten, vilket framgår av figurerna 3.2 och 3.3. De universitet som hade mest oförbrukade bidrag 2009 var följt av , och . är en av få högskolor som har en stor volym oförbrukade bidrag.40 Vid de stora lärosätena har volymen oförbrukade bidrag stadigt ökat . Vid de mindre högskolorna som inte har så stora forskningsbidrag har volymen oförbrukade bidrag i stället fluktuerat över åren, och de påverkas förhållandevis mycket av enskilda bidrag. Totalt stod de äldre universiteten41 för av volymen av de oförbrukade bidragen 2009. Motsvarande andelar för de nya universiteten42 var och för högskolorna . Jämfört med intäktsförda bidrag innebär detta att universiteten och högskolorna är något överrepresenterade när det gäller oförbrukade bidrag och de nya universiteten något underrepresenterade.43 I figurerna 3.2 och 3.3 visas för femton lärosäten hur volymen oförbrukade forskningsbidrag förhållit sig till volymen intäktsförda bidrag, dvs. till lärosätets årliga förbrukning av forskningsbidrag. 40Se även bilaga 2. 41Äldre lärosäten enligt HSV:s kategorisering: , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , i och . 42Karlstads universitet, , och . 43De äldre universiteten stod för , de nya universiteten för och högskolorna för av volymen intäktsförda forskningsbidrag. Beräkningar utifrån HSV, NU-databasen 2009. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Korrelation mellan lärosätenas oförbrukade bidrag och intäktsförda externa bidrag 2004, i tkr Oförbrukade bidrag, tkr 800 000 1 000 000 1 200 000 1 400 000 1 600 000 Intäktsförda bidrag, tkr Källa: HSV, NU-databasen. Anmärkning: Tabellen avser de 15 lärosätena med störst volym oförbrukade bidrag. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Figur 3.3 Korrelation mellan lärosätenas oförbrukade bidrag och intäktsförda externa bidrag 2009, i tkr Oförbrukade bidrag, tkr Intäktsförda bidrag, tkr Källa: HSV, NU-databasen. Anmärkning: Tabellen avser de 15 lärosätena med störst volym oförbrukade bidrag. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Av figurerna framgår att lärosäten med ungefär samma förbrukning av forskningsbidrag kan uppvisa betydande skillnader i volym oförbrukade bidrag. Ett exempel är som både 2004 och 2009 hade betydligt större volym oförbrukade bidrag än Kungl. Tekniska högskolan trots att båda lärosätena intäktsfört bidrag motsvarande respektive Ett annat exempel är att i en jämförelse med och uppvisar något lägre förbrukning av bidrag med avsevärt lägre volym oförbrukade bidrag. som studerat har dock skillnaderna mellan jämförbara lärosäten minskat något. 3.4Oförbrukade bidrag från statliga forskningsråd har ökat mer Ett sätt att spåra fler förklaringar till ökningen av oförbrukade bidrag utöver ökad tillgång på externa medel är att undersöka om vissa finansiärers bidrag förblir liggande längre vid lärosätena. Tio lärosäten har i enkätundersökning lämnat uppgifter om hur deras oförbrukade bidrag fördelade sig på olika finansiärer. Genom att ställa dessa mot statistik över intäktsförda bidrag fördelade på olika finansiärer har det varit möjligt att jämföra volymen oförbrukade bidrag från olika finansiärer mot förbrukade forskningsbidrag från dessa och därmed undersöka om det finns skillnader mellan hur stor andel som förblir oförbrukad vid lärosäten beroende på finansiär.44 Av figur 3.4 framgår att de statliga forskningsråden (, FAS och Formas) och gruppen privata ickevinstdrivande organisationer (t.ex. ) dominerar när det gäller de oförbrukade forskningsbidragen hos de tio lärosätena. Därefter kommer bidrag från EU, kommuner, landsting och övriga statliga myndigheter. 44Urvalet har gjorts så att internt bortfall har undvikits och så att det är troligt att de redovisade oförbrukade bidragen uteslutande gäller bidrag. Urvalet inkluderar , , , , , , , , och . Urvalet representerar av de totala oförbrukade bidragen 2009. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Figur 3.4 Oförbrukade bidrag fördelat per finansiär vid tio svenska lärosäten 20042009, i procent (VR, FAS, Formas) Privata icke-vinst- drivande organisationer, i och i utlandet Företag i och utomlands Övriga statliga myndigheter, dvs exkl forskningsråd men inkl UH Kommuner och landsting Övriga Källa: Enkät Oförbrukade forskningsbidrag och basanslagets användning. Antal svarande på fråga 1: Ange enligt nedan hur lärosätets oförbrukade forskningsbidrag fördelades på olika finansiärer ; HSV, årsrapporter, 20052010. Anmärkning: Urvalet inkluderar , , , , , , , , och . Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Vidare framgår av figur 3.4 att utvecklingen har sett olika ut för de största finansiärerna. Det är framför allt bidrag tilldelade av statliga forskningsråd som har ökat bland de oförbrukade bidragen sedan 2004.45 Andelen oförbrukade bidrag från privata ickevinstdrivande organisationer har däremot minskat. En jämförelse mellan andelarna av de intäktsförda bidragen och andelarna av de oförbrukade bidragen visar att de statliga forskningsråden är något överrepresenterade när det gäller oförbrukade bidrag. utgjorde forskningsrådens andel av de intäktsförda bidragen vid lärosätena, som deras andel av de oförbrukade bidragen utgjorde . Gruppen privata ickevinstdrivande organisationer46 är också överrepresenterade bland oförbrukade bidrag, men i minskande grad. Deras andel av oförbrukade bidrag har sjunkit från till . Intäktsförda bidrag från privata ickevinstdrivande organisationer låg 2009 på , vilket innebär att dessa bidrag fortfarande inte förbrukas i samma takt som de kommer in. Även kommuner och landsting och EU är något överrepresenterade när man ställer oförbrukade bidrag i förhållande till intäktsförda bidrag. Bidrag från privata företag förbrukas däremot i stort sett i samma takt som de kommer in. Inom ramen för den fallstudie som redovisas i bilaga 2 undersöktes vilka finansiärer som dominerade när det gällde de oförbrukade bidragen vid olika institutioner. Vid den humanistiska fakulteten vid ökade de statliga forskningsrådens andel av oförbrukade bidrag från 2009. Vid den naturvetenskapliga fakulteten vid samma universitet svarade 2006 statliga och icke-statliga medel för vardera av de oförbrukade bidragen. har de statliga medlens andel ökat till och de icke-statliga fallit i motsvarande grad.47 Över tid har det alltså skett en förskjutning så att offentliga och framför allt statliga forskningsbidrag utgör en allt större andel av de oförbrukade bidragen. Detta tyder på att bidrag från dessa finansiärer förbrukas långsammare än andra finansiärers medel. 45Årsredovisningar 2004 och 2009 för de 29 lärosäten som ingår i granskningen. 46Här ingår i Cancerfonden, Hjärto Lungfonden, , bidrag från stiftelser förvaltade av lärosäte samt . 47Göteborgs universitet, ekonomisk redovisning, egen bearbetning av data från oförbrukade bidrag 2006 och 2009. Om offentliga medel som EU-bidrag skulle läggas till de statliga bidragen, skulle överrepresentationen offentliga medel öka ytterligare något. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 3.5Några forskningsråds bidrag används långsammare Resultaten tyder på att mindre forskning har utförts än vad som skulle ha varit möjligt och att en större andel utbetalade bidrag förblir oförbrukade . Detta tar sig uttryck i att en mindre andel av de bidrag som betalas in till lärosätena förbrukas . Uppgifter om hur stor andel av beviljade bidrag som har utbetalats som forskningsbidrag till lärosätena ett visst år finns i årsredovisningarna för och Formas.48 Dessa uppgifter har jämförts med uppgifter om vad som har intäktsförs vid lärosätena. Det framgår av figurerna 3.5 och 3.6 att en minskande andel av de bidrag som betalats ut av och Formas till lärosäten har intäktsförts vid lärosätena. är en betydligt större finansiär än Formas, men mönstret är detsamma vid båda råden. hade av utbetalade bidrag och av Formas utbetalade bidrag till lärosäten intäktsförts. hade motsvarande andel sjunkit till . Detta innebär att en mindre andel av det som betalades in som bidrag till lärosäten från och Formas användes till forskning 2009 än 2005. Det tar alltså att omsätta bidragen . Figur 3.5 Inbetalda forskningsbidrag till lärosäten och intäkter av forskningsbidrag vid lärosäten från VR, mdkr pris VR intäkter forskningsbidrag vid lärosäten Källa: , Årsredovisning 20052009, tabell; HSV, , 20012010. 48FAS årsredovisningar är inte utformade på ett sådant sätt att samma undersökning låter sig göras, varför rådet inte ingår i studien. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Figur 3.6 Inbetalda forskningsbidrag till lärosäten och intäkter av forskningsbidrag vid lärosäten från Formas, mdkr pris Formas utbetalda forskningsbidrag till lärosäten Formas intäkter forskningsbidrag vid lärosäten Källa: Formas, Årsredovisning, 20052009; HSV, 20012010. 3.6Vanligare med ansökan om förlängd dispositionstid hos En indikation på att det tar att få forskning som har beviljats av finansiärerna utförd är om det blir vanligare att forskare ansöker om Inom ramen för granskningen har genomfört en undersökning av ansökningar om förlängd dispositionstid hos . Undersökningen redovisas mer i detalj i bilaga 3.49 Antalet beviljade forskningsansökningar har inte har ökat . Däremot har antalet anhållanden om förlängd dispositionstid ökat med (från 93 till 162 anhållanden). Av figur 3.7 framgår att det är vanligast att anhålla om förlängd dispositionstid inom naturvetenskap och humaniora och samhällsvetenskap. Inom ämnesområdet humaniora och samhällsvetenskap 49 I genomgången ingår inte utbildningsvetenskap. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor ansökte fler forskare om förlängning än förväntat utifrån deras andel av antalet beviljade bidrag. Det innebär att det är dubbelt så vanligt att en humanist eller samhällsvetare behöver förlänga projekttiden än en medicinare. Bidragen till humaniora och samhällsvetenskap utgjorde av det utbetalade stödet, medan ansökningarna om förlängning från området motsvarade . Figur 3.7 Antal anhållanden om förlängning av dispositionstid fördelat på HS, M, NT Källa: , Anhållan om förlängd dispositionstid 20042009. Anmärkning: Se bilaga 3. Det är därmed tydligt att forskare inom olika områden har olika behov av att söka om förlängning av dispositionstiden och att behovet inte står i relation till antalet bidrag som beviljas inom ett område. Resultatet förstärker intrycket av att har en utveckling skett mot att en mindre andel av de bidrag som har beviljats och betalats ut från omsätts i forskning i den takt som planerats, eftersom en ökande andel av forskarna söker förlängd dispositionstid. undersökningar visar att externa forskningsmedel omsätts i forskning långsammare än vad som var fallet 2004. Den kraftiga ökningen av oförbrukade bidrag är inte enbart en följd av ökad tillgång på medel för forskning. analys visar att de inbetalade forskningsbidragen till lärosätena och volymen oförbrukade bidrag uppvisar en statistiskt signifikant samvariation åren 20012009, men påverkan har varit måttlig. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Vidare framgår att lärosäten med liknande inflöde av externa bidrag har olika stor mängd oförbrukade bidrag. Det har också blivit mer vanligt att forskare med bidrag från ansöker om förlängd dispositionstid. Dessutom är det oförbrukade medel från statliga forskningsråd som ökat mer än oförbrukade medel från andra finansiärer. Sammantaget innebär det att ett ökat inflöde av externa bidrag till lärosätena inte kan förklara hela ökningen av oförbrukade forskningsbidrag . Möjliga andra förklaringar undersöks i de följande kapitlen. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 4Oförbrukade bidrag effekter av projektstart och uppföljning Syftet med detta kapitel är att undersöka om det i processen från ansökan, start till avslutning av forskningsprojekt finns faktorer som bidrar till att oförbrukade bidrag uppkommer och i vilken mån den uppföljning som görs inom lärosätet och av forskningsfinansiärerna kan påverka förekomsten av oförbrukade bidrag. Kapitlet baseras på den enkätundersökning har genomfört samt den fallstudie som gjorts inom granskningen och de intervjuer som genomförts med finansiärer och . har även studerat forskningsrådens och instruktioner och regleringsbrev. En återkommande förklaring till att oförbrukade bidrag uppstår är att det tar att starta ett nytt projekt. Det kan bero på svårigheter att rekrytera forskare, sena besked om beviljade bidrag eller att det kan ta tid att få i gång samarbete om forskarna befinner sig på olika lärosäten eller enheter. Avsnittet syftar till att analysera dessa processer närmare. 4.1.1Sena besked ger viss fördröjning Ett problem som berörts både i enkäten och i intervjuer är att beskeden om beviljade bidrag kommer sent och nära inpå planerad projektstart.50 När besked kommer sent är undervisningsscheman och bemanning för vårterminens undervisning redan fastlagda. Sena besked bidrar ibland till att projekt kommer i gång efter vad som sagts i den projektplan som bifogats ansökan. 50RiR enkät, svar på fråga 4: Varför kan det ta än planerat att förbruka beviljade forskningsbidrag? Ange de tre vanligaste orsakerna. Sex av 29 lärosäten har angivit sena beslut som orsak till oförbrukade bidrag. Denna förklaring har även kommit upp vid de flesta intervjuer med företrädare på olika nivåer vid och och . Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Hos exempelvis inleds processen ungefär med att finansiären gör en utlysning och forskaren formulerar en ansökan. Ansökan undertecknas oftast både av den forskare som söker bidrag och prefekten vid den aktuella institutionen. I vissa fall krävs rektors underskrift. bereds sedan hos finansiären. De flesta finansiärer använder sakkunniga, dvs. andra forskare inom samma eller närliggande områden, som inte är jäviga, för att bedöma ansökningarnas kvalitet.51 Beslut om beviljande kommer eller . Efter att en ansökan beviljats, skriver finansiären och projektledaren ett kontrakt som ska finnas diariefört hos lärosätet. Det bidrag som har beviljats börjar ofta betalas ut efter beviljandet.52 Den korta perioden mellan beviljande och utbetalningar av bidrag har funnits länge och tiden för beslut om beviljade bidrag har inte ändrats under de senaste fem åren.53 Dock har det i fallstudien framkommit exempel på att enstaka finansiärer betalade ut stora bidrag för till institutionerna , vilket orsakade stora oförbrukade bidrag. Detta kan ha inträffat på fler lärosäten eftersom den forskningspolitiska propositionen 2008 var framtung, vilket gav ett extra tillskott av forskningsmedel redan under 2008 och 2009.54 Det vanliga är dock att de beviljade bidragen betalas ut för det verksamhetsår de är avsedda för. Besked sent på verksamhetsåret och enstaka stora bidrag som betalats ut i slutet av ett verksamhetsår har alltså gett vissa fördröjningar i användandet av externa bidrag. Dessa omständigheter förklarar inte ökningen av oförbrukade bidrag men är en riskfaktor. 4.1.2Rekrytering till mindre projekt förklarar inte ökningen Det vanligast förekommande problemet som leder till oförbrukade bidrag enligt enkätsvaren avser rekrytering av forskare. Alla de svarande lärosätena lyfter fram långsamma rekryteringsprocesser och i vissa fall brist på rätt 51Exempelvis bygger beredningsprocess för forskningsansökningar på att sakkunniga granskar ansökningarna. Bedömningarna sker i en av de ca 50 bedömningsgrupper som har satt samman. Varje bedömningsgrupp består av fem till tio forskare vilka lämnar förslag om en ansökan ska tilldelas medel eller inte. 52Vetenskapsrådet, Årsredovisning 2009, s 10; FAS, Årsredovisning 2009, s. 1516; Intervju med företrädare för , . 53Intervju med företrädare för , . 54Intervju med företrädare för , . Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor kompetens som förklaring till att oförbrukade bidrag uppstår. Det kan ta mellan ett till innan anställningen är genomförd. Tilltänkta medarbetare i projekten kan hoppa av i sista stund.55 De vanliga projektbidragen kräver emellertid vanligtvis inte rekryteringsprocesser med sakkunnigförfarande, utan det handlar om anställningar av doktorander eller nydisputerade forskare (post-docs).56 Enligt de intervjuade i fallstudien tar processen, från att projektet beviljas, tjänster utlyses och ansökningar behandlas, . Sedan kan det ta ytterligare någon eller den nyanställda är på plats. Av flera svar framgår att det numera är färre doktorander som rekryteras medan det har blivit vanligare att nydisputerade forskare rekryteras som postdoc. Ingen av de intervjuade har dock ansett att det är skillnad i rekryteringstid mellan dessa grupper. I några fall har det däremot framförts att rekrytering av sökande till doktorandtjänster från andra länder tenderar att ta . I enstaka fall anges att det har varit svårt att hitta personer med speciell kompetens.57 Ett lärosäte angav i sitt enkätsvar att hård konkurrens om personal inom vissa områden kan göra rekryteringar tidskrävande.58 Hur stort problemet är tycks dock variera mellan olika områden. Inom området naturvetenskap och teknik är den vanligaste förklaringen till att det finns ett behov av att få förlängd dispositionstid att det varit svårt att rekrytera doktorander eller annan personal. Denna förklaring är sällsynt inom humaniora och samhällsvetenskap.59 Enligt bedömning är det inget som talar för att den formella delen av rekryteringsprocessen tar än . Seniora forskare som är upptagna i projektplanen är oftast redan kända och anges med namn i ansökan. Ett exempel på en rekryteringsprocess som dragit ut och berört seniora forskare är det professorsprogram som bekostas av vid . Rekryteringsprocessen har pågått och då beslut 55RiR enkät, svar på fråga 4, Varför kan det ta än planerat att förbruka beviljade forskningsbidrag? Ange de tre vanligaste orsakerna, och fråga 5, Om volymen på oförbrukade forskningsbidrag har ökat vid ert lärosäte, vad kan förklara denna ökning? Ange de tre viktigaste förklaringarna. Se bilaga 1. 56Projektbidrag löper ofta och är riktade till ett avgränsat forskningsprojekt. 57Fallstudieintervjuer 23 och 24. 58Processen går också långsamt som en följd av den hårda konkurrensen om personal. RiR enkät, svar på fråga 4: Varför kan det ta än planerat att förbruka beviljade forskningsbidrag? Ange de tre vanligaste orsakerna. 59Se vidare bilaga 3. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor har fattats har det förekommit att de sökande redan fått anställningar på annat håll. Detta har lett till att inte alla tjänster har kunnat besättas och bidrag har återbetalats till finansiären. Men högskolan har genom dialog med finansiären också kunnat omföra oförbrukade bidrag till nya forskningsprojekt. Det är utifrån granskningen svårt att avgöra om rekryteringar tar än . Men det förefaller som att längre rekryteringar till vanliga forskningsprojekt inte kan förklara ökningen av de oförbrukade bidragen. 4.1.3Miljöstöden bidrar delvis till oförbrukade bidrag har delar av forskningsstödet riktats mot starka forskningsmiljöer. Denna typ av stöd kallas vanligen miljöstöd och aktuella exempel är Linnéprojekt, Berzeliistöd och miljöstöd finansierade av (). Forskningsfinansiärernas större satsningar på starka forskningsmiljöer uppgick till att fördelas Stöden sträcker sig över fem till . Det innebär en satsning på på starka forskningsmiljöer.60 Tanken med denna typ av forskningsstöd är att stödet i stället för att fördelas till många mindre projekt ska koncentreras till några få större långsiktiga satsningar. Den ökade förekomsten av miljöstöd har förts fram som en förklaring till att oförbrukade bidrag har ökat under senare år.61 Företrädare för lärosätena menar att det tar betydligt att starta ett projekt som innefattar många institutioner och forskargrupper jämfört med mer traditionella Enligt en utvärdering av åtta forskningsmiljöer som beviljats miljöstöd av SSF tog det mellan det att kontraktet skrevs och att forskningen kom i gång. I vissa fall har av projektledarnas tid använts till att bygga upp den infrastruktur och de strukturer som krävts för att forskningssamarbetet ska komma i gång.62 Problem vid projektsamverkan med externa partner har i fem enkätsvar angivits som orsak till oförbrukade bidrag. Större strategiska satsningar har angivits som orsak till en ökning av oförbrukade bidrag av tre svarande.63 KTH är ett av de få lärosäten som har kommenterat ökningen av oförbrukade 60Sandström, , , , , Hans Excellens: om miljardsatsningarna på starka forskningsmiljöer, s. 1113. 61HSV (2009), Högskolans ekonomi 19972007 vad har hänt?, s. 41. 62Enrico Deiaco, , (2009), Att komma i gång med strategiska forskningsmiljöer. En analys av SSF:s satsningar på strategiska forskningscentra, arbetsrapport 2009:91, , s. 1820. 63Se bilaga 1. Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor bidrag i sin årsredovisning och man nämner just de större miljöstöden från och som orsak till ökningen av oförbrukade bidrag.64 Även rektor vid menar att lärosätet har behövt utöka vissa miljöer kraftigt i samband med de miljöstöd som har beviljats.65 En orsak som lyfts fram som förklaring till varför just miljöstöd tar att omsätta i forskning är att det kan ta att rekrytera seniora forskare med speciell kompetens.