eunbil · GZ0N298131 · 2011-09-13 00:00:00 — Kommenterad dagordning Ju2011/1220/EU Kopia: Kopia: Kopia: Kopia: Kommenterad dagordning för ministerrådsmötet för rättsliga och inrikes frågor samt räddningstjänsten () i Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning. Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. Gemensamma europeiska asylsystemet (Sr ) Lägesrapport/vägledning för de kommande förhandlingarna om det gemensamma europeiska asylsystemet Bakgrund Inom ramen för det gemensamma europeiska asylsystemet fortsatte det ungerska ordförandeskapet förhandlingarna om främst Dublinförordningen och skyddsgrundsdirektivet. Beträffande Eurodacförordningen har flera medlemsstater signalerat att man vill se ett förslag som ger brottsbekämpande myndigheter åtkomst till Eurodac innan man går vidare i förhandlingsarbetet, men det är osäkert när ett sådant förslag kan komma att presenteras. trädde direktivet om ändringar av direktivet om varaktigt bosatta ikraft. Det ungerska ordförandeskapet presenterade ett nytt kompromissförslag avseende ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU . Efter det har dock inga förhandlingar ägt rum. antog kommissionen nya ändringsförslag vad gäller asylprocedur- och mottagandedirektiven och förhandlingarna av dessa direktiv har inletts i rådet. Det europeiska stödkontoret för asylfrågor invigdes . Svensk ståndpunkt anser att det är viktigt att arbetet med att skapa ett gemensamt europeiskt asylsystem fortsätter. Regelverket måste utformas så att vi får ett asylsystem som är humant och som garanterar både rättssäkerheten för den enskilde och effektiviteten i handläggningen och att förändringar i regelverket inte medför ökad administration, onödigt långa handläggningstider eller omotiverat ökade utgifter. Enskilda medlemsstater ska inte förhindras att ha en i förhållande till den enskilde mer generös inställning än den som EU, som helhet, har. måste alla medlemsstater leva upp till överenskommen EU-lagstiftning. Det är även angeläget att EU arbetar med att stärka det praktiska samarbetet, främst genom samarbetet inom stödkontoret för asylfrågor, för att förbättra tillämpningen av lagstiftningen och tydliggöra innehållet i den. Det är också viktigt att ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU inrättas. Se vidare i bifogad promemoria. Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. (ev.) Utkast till rådets beslut om fullständig tillämpning av bestämmelserna i i Republiken och (Sr ) = Antagande Avsikten med behandlingen i rådet (ev.) Beslut om när och formellt ansluts till Schengen. Dokument: det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandlad i : , Bakgrund I och med Amsterdamfördraget (1997/1999) inkorporerades i och blev således en del av den gemensamma EU-acquin. Alla länder som därefter ansluts till EU förväntas även ansluta sig till . är bindande för medlemsstaterna då de ansluts till EU. En del av reglerna i synnerhet de som innebär att gränskontrollen vid inre gräns tas bort ska emellertid tillämpas först efter att rådet godkänt medlemsstatens förmåga att tillämpa regelverket på ett korrekt sätt. För att kunna bedöma denna förmåga utvärderas länderna inom ramen för Schengens utvärderingsmekanism. Kriterierna för utvärderingen utgörs av de relevanta delarna av kompletterat av praktiska anvisningar i gemensamma handböcker. De områden som utvärderas är: gränskontrollen vid yttre gräns, hur polissamarbetet fungerar, om det finns ett adekvat dataskydd, hur viseringsutfärdandet fungerar och förmågan att nyttja Schengens informationssystem. Rådsarbetsgruppen med ansvar för Schengenutvärderingar upprättar rapporter över de utvärderade områdena. Med rapporterna som grund bereds sedan rådsslutsatser där rådet konstaterar att kandidatlandet bedöms ha förutsättningar att tillämpa regelverket på ett korrekt sätt. Rådet antog rådsslutsatser som konstaterade att och formellt avslutat utvärderingsprocessen och visat sig redo att tillämpa på ett korrekt sätt. Därmed finns förutsättningar att genom ett rådsbeslut formellt ange från vilket datum ska tillämpas i sin helhet i landet (m.a.o. datumet för när gränskontrollen vid inre gränser upphävs). Avtalen om passageraruppgifter (Sr ) a) Beslut om att underteckna mellan och b) Lägesrapport för andra avtal Avsikten med behandlingen i rådet Rådet förväntas formellt ingå mellan och . Vidare väntas en information beträffande läget i förhandlingarna om mellan och respektive . Bakgrund beslutade rådet att ge kommissionen formellt mandat att omförhandla de tre internationella avtal om utbyte av s.k. PNR-uppgifter med , och . Förhandlingarna med har slutförts och avtalet har därefter undertecknats av parterna, dvs. För att avtalet sedan ska träda ikraft krävs enligt fördraget att det formellt ingås av rådet, vilket förväntas ske vid . Vid rådsmötet förväntas också en information beträffande läget i förhandlingarna med och . Förhandlingsarbetet med dessa båda länder har ännu inte avslutats. För har ännu ingen text presenterats. För presenteras ett textförslag men parterna står fortfarande långt ifrån varandra. De utestående frågorna rör främst lagringstider för insamlade data och överföring av data till tredje land. I avtalet med har denna lagringstid bestämts till 3 + 2½ år, först i en aktiv och därefter i en maskerad databas. Den aktiva databasen innehåller personuppgifter som är tillgängliga för sökning av behöriga myndigheters tjänstemän. Personuppgifterna i den maskerade databasen är inte längre läsbara vid normal sökning och får endast avmaskeras vid behov av utredning av särskilt grova brott, t.ex. terroristbrott. Vidare får endast vissa särskilt utpekade tjänstemän behörighet att söka i den maskerade databasen. För gäller f.n. en lagringstid om 5 + men är alltså fortfarande tvistig. Som en kompromiss finns i det avtalet en klausul om översyn av avtalet och . Svensk ståndpunkt välkomnar att kommissionen för förhandlingarna framåt så att avtal kan slutas med respektive land . anser att översändande, lagring och tillgång till PNR-uppgifter innebär ett intrång i den personliga integriteten och vill se en väl avvägd balans mellan å ena sidan behovet av tillgång till PNR-uppgifter för att kunna bekämpa grova brott, inklusive terrorism, och å andra sidan respekten för den personliga integriteten. Lagring av persondata är en viktig fråga. Lagringstiden bör vara så kort som möjligt. Beträffande avtalet med är lagringstiden maximerad till 5½ år med en aktiv lagringsperiod och en inaktiv . En liknande tidsgräns bör gälla för . Beträffande föreslås en väsentligt längre lagringstid. hade föredragit men är angelägen om att ett avtal kommer till stånd . Med beaktande av översynsklausulen kan godta avtalstexten i dess nuvarande utformning. Se vidare i bifogad promemoria. Meddelande från kommissionen om "Ett EU-system för att spåra finansiering av terrorism: tillgängliga alternativ" (Sr ) = Riktlinjedebatt Avsikten med behandlingen i rådet Kommissionen ska presentera meddelandet Ett EU-system för att spåra finansiering av terrorism: tillgängliga alternativ och rådet därefter föra en riktlinjedebatt om detta meddelande. Bakgrund ingick EU och ett avtal om översändande av banktransaktionsdata (Swift-data) till med syfte att bekämpa terrorism, inklusive finansiering av terrorism. Bakgrunden var att använt Swift-data inom TFTP. Efter att företaget flyttat delar av sin verksamhet från till kunde inte få tillgång till denna data utan ett internationellt avtal mellan och . som avtalet mellan och ingicks beslutade rådet att ge kommissionen i uppdrag att komma med förslag på hur ett motsvarande EU-system skulle kunna vara utformat. Syftet med detta var tudelat: dels hade TFTP visat sig vara ett mycket effektivt system för bekämpning av terrorism, dels ville rådet undvika att stora mängder data, bulk-data, rörande oskyldiga EU-medborgare skickades till ett tredje land. Med bulk-data avses större mängder obearbetade data (finansiella meddelanden) rörande enskilda banktransaktioner. höll kommissionen flera expertmöten där man diskuterade alternativa lösningar och hur ett framtida TFTS skulle kunna vara uppbyggt. Kommissionen har inför presentationen av meddelandet om ett EU-system för att spåra finansiering av terrorism aviserat att man vill ge mer tid för och rådet att debattera frågan innan ett slutligt förslag presenteras, vilket förväntas ske tidigast . Svensk ståndpunkt delar kommissionens uppfattning att det amerikanska TFTP-programmet varit ett effektivt och viktigt instrument i kampen mot terrorism. reser systemet en rad frågor av dataskydds-, rättssäkerhets- och integritetskaraktär eftersom det innefattar masslagring och massöverföring av data. Balansen mellan effektivitet och dataskydd/rättssäkerhet/integritet i ett motsvarande system på EU-nivå, TFTS, måste granskas noggrant innan regeringen kan ta slutlig ställning till ett sådant förslag. Utgångspunkten inför en sådan bedömning bör bygga på försiktighet. Vidare pekar allt på att kostnaderna för ett TFTS kommer att bli avsevärda. Det är ännu för tidigt att svara på hur stora dessa kostnader skulle bli. Dessutom är de tre alternativ som anges i meddelandet endast prototyper och alltför lite utvecklade för att ska kunna ta ställning till något av dem. Så snart ett slutligt alternativ har presenterats kommer på nytt att noggrant granska och ta ställning till frågan om kostnaderna står i proportion till nyttan. Beträffande de kostnader som ett framtida TFTS kommer att medföra så är utgångspunkten att de ekonomiska konsekvenserna ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar såväl nationellt som på EU-budgeten. Se vidare i bifogad promemoria. Meddelande om samarbete på området för rättsliga och inrikes frågor inom det östliga partnerskapet (Sr /Sr ) = Föredragning av kommissionen Syftet med behandlingen i rådet Information Dokument: kommissionens meddelande är väntat till Bakgrund EU lanserade 2009 ett särskilt program, det s.k. Östliga partnerskapet (EaP) för samarbete med sex länder i östra och södra (, , , , och ). Partnerskapet är en särskild östlig del av EU:s grannskapspolitik. EU ger stöd till ländernas arbete med politiska och ekonomiska reformer, bl.a. för att stärka demokratin och rättsstaten. I Stockholmsprogrammet lyfts samarbetet inom ramen för det östliga partnerskapet fram som en prioriterad fråga i EU:s relationer med tredjeländer på RIF-området. Kommissionen planerar till att presentera sitt meddelande om ett vidgat och fördjupat samarbete i det östliga partnerskapet på RIF-området. Som exempel kan nämnas frågorna om laglig migration, samarbete om återtagande- och viseringsfrågor, gränsförvaltning samt kampen mot organiserad brottslighet, narkotika och korruption. Ett särskilt toppmöte om Östliga partnerskapet kommer att äga rum i . Meddelande från kommissionen Europeisk agenda för integration av tredjelandsmedborgare () = Föredragning av kommissionen och en första diskussion Avsikten med behandlingen i rådet: Kommissionens presentation av meddelandet Europeisk agenda för integration av tredjelandsmedborgare följt av en första diskussion. Dokument: 13290/11 MIGR 135 SOC 669 + ADD 1 (bifogas) dokument: Faktapromemoria 2010/11:FPM146 behandling i och ev. i riksdagsutskott: Meddelande har inte tidigare behandlats i nämnden. Nämnden har dock tidigare tagit ställning till rådsslutsatser om integration, senast inför 3-4 juni 2010. Bakgrund: Kommissionens meddelande om Europeisk agenda för integration av tredjelandsmedborgare antogs . Meddelandet bygger på Stockholmsprogrammet och EU 2020-strategin och ska ses som en del av kommissionens migrationspaket som lades fram . Svensk ståndpunkt välkomnar kommissionens meddelande och anser att en lyckad och effektiv integration är en förutsättning för att både samhället och individer ska dra nytta av migrationens positiva potential. Se vidare i bifogad rådspromemoria. Utkast till direktiv om den europeiska skyddsordern i straffrättsliga förfaranden (Sr ) = Rådets ståndpunkt vid första behandlingen Avsikten med behandlingen i rådet Enligt dagordningen är syftet med den aktuella behandlingen i rådet att enas om en rådsposition i första läsningen. Innan rådet kan rösta om en ny ståndpunkt i frågan måste dock ståndpunkten stämmas av med , varför mycket talar för att det endast kommer att bli fråga om en lägesrapport. Bakgrund presenterade tolv medlemsstater, däribland , ett förslag till direktiv om den europeiska skyddsordern (Protection Order, EPO). Direktivet ska göra det möjligt att från en medlemsstat till en annan överföra åtgärder som vidtagits till skydd för en hotad person när personen flyttar till en annan stat. De skyddsåtgärder som avses omfattas av direktivet är vad som i svensk rätt närmast motsvaras av besöksförbud. På träffades överenskommelse om en allmän riktlinje kring ett förslag med brett tillämpningsområde, dvs. skyddsåtgärder beslutade i såväl straffrättsliga som civilrättsliga och administrativa förfaranden skulle omfattas. En överenskommelse med EP beträffande den texten uppnåddes genom omröstning i EP . Efter det framkom att det inom rådet fanns en blockerande minoritet mot den överenskomna texten med det breda tillämpningsområdet. presenterade kommissionen ett brottsofferpaket, där ett förslag till förordning om ömsesidigt erkännande av civilrättsliga skyddsåtgärder ingår. Det ursprungliga förslaget till direktiv har i samband därmed begränsats till att gälla enbart för straffrättsliga förhållanden med krav på att misstanke om ett brottsligt beteende ligger till grund för beslutet om skyddsåtgärden. Krav på samordning av förhandlingarna av de båda förslagen har framställts. På det informella ministermötet för rättsliga och inrikes frågor var dock en majoritet av medlemsstaterna överens om att förhandlingarna om det straffrättsliga direktivet ska prioriteras och inte fördröjas av förhandlingarna om den civilrättsliga förordningen. Med hänsyn till att det nu finns två initiativ för erkännande och verkställighet av skyddsåtgärder har det konstaterats att en samordning av tillämpningsområdena för de båda rättsakterna behövs, för att så många skyddsåtgärder som möjligt ska omfattas av det EU-rättsliga regelverket. Detta har också kommit till uttryck i den färdplan för brottsofferrättigheter som antogs på . För att åstadkomma denna samordning har en deklaration utarbetats, där rådet uttalar som sin intention att prioritera arbetet med den civilrättsliga förordningen och tillse att den kompletterar direktivet beträffande tillämpningsområdet. Deklarationen ska antas vid antagandet av det straffrättsliga direktivet. Svensk ståndpunkt är positivt till direktivets syfte, dvs. att stärka skyddet för personer som lever under hot från en annan person och att öka deras möjligheter att fritt röra sig inom EU. har ända sedan förhandlingarna om direktivet påbörjades strävat efter att få ett brett tillämpningsområde för att så många skyddsåtgärder som möjligt ska träffas av regleringen. När det nu blir två instrument på området, och direktivet därmed får ett begränsat tillämpningsområde, är det viktigt att verka för en samordning av tillämpningsområdet med det civilrättsliga förslaget för att så många skyddsåtgärder som möjligt ska omfattas av det EU-rättsliga regelverket. Ett antagande av den föreslagna rådsdeklarationen bidrar till en sådan samordning. Förhandlingarna om direktivet är nu redo för ett avslut. Kommissionens förordning om motsvarande åtgärder under civilrättsliga förhållanden har börjat behandlas i civilrättskommitténs arbetsgrupp. Det kvarstår mycket arbete med förordningen innan den är färdig för antagande. Att fördröja antagandet av direktivet för att invänta förhandlingarna om förordningen skulle vara till men för brottsoffer och personer som riskerar att utsättas för brott. Det är därför positivt att rådet nu slutför arbetet med direktivet. Sammanfattningsvis är positivt till och stödjer ordförandeskapets förslag. Se vidare i bifogad promemoria. (ev.) Förslag till och rådets direktiv om rätten till information i brottmål (Sr ) = Lägesrapport Avsikten med behandlingen i rådet Information om läget i förhandlingarna om förslaget till direktiv om rätt till information i straffrättsliga förfaranden. Dokument Det har ännu inte presenterats något dokument för behandling i rådet dokument 12564/10 DROIPEN 83 COPEN 162 CODEC 727 Faktapromemoria 2009/10:FPM117 behandlad vid samråd med , , , Bakgrund lade kommissionen fram förslaget till direktiv om rätt till information i straffrättsliga förfaranden. Förslaget behandlar misstänktas och tilltalades rätt till information i straffrättsliga förfaranden. Den som är misstänkt eller tilltalad i sådana förfaranden ska ha rätt till information om sina rättigheter och om anklagelsen. Den som frihetsberövats ska få skriftlig rättighetsinformation, ett s.k. rättighetsblad. En person som frihetsberövats eller dennes försvarare ska få tillgång till information hos de behöriga myndigheterna för att kunna pröva lagligheten av frihetsberövandet. Senast när åtal väcks ska den tilltalade eller dennes försvarare få tillgång till den materiella bevisningen för eller mot den tilltalade. Direktivförslaget utgör det andra steget i färdplanen för processuella rättigheter i straffrättsliga förfaranden som antogs av . Förslaget förhandlades intensivt . En allmän inriktning om förslaget uppnåddes vid rådets möte (rättsliga och inrikes frågor) . har lämnat ändringsförslag i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Förfarandet innebär att både rådets och parlamentets godkännande krävs för att förslaget till direktiv ska antas. har trilogförhandlingar mellan rådet, och kommissionen hållits . Dessa är ännu inte avslutade. Nästa diskussion på expertnivå äger rum . Förslag till och rådets direktiv om rätt till tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden och rätt till kontakt med tredje part vid frihetsberövande (Sr ) = Föredragning av kommissionen Avsikten med behandlingen i rådet Kommissionen avser att presentera förslaget till direktiv om rätt till försvarare i straffrättsliga förfaranden och rätt att kommunicera vid frihetsberövande. Dokument 11497/11 DROIPEN 61 COPEN 152 CODEC 1018 (bifogas) dokument Faktapromemoria 2010/11:FPM126 behandling i : - Bakgrund lade kommissionen fram förslaget till direktiv om rätt till tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden och rätt att kommunicera vid frihetsberövande. Förslaget behandlar rätten för misstänkta och tilltalade samt personer som är eftersökta i enlighet med en europeisk arresteringsorder att få tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden mot dem. Vidare innehåller förslaget regler om rätten för misstänkta och tilltalade som berövats sin frihet att kommunicera med en tredje person, såsom en anhörig. Direktivförslaget utgör en del av det tredje och fjärde steget i färdplanen för processuella rättigheter i straffrättsliga förfaranden som antogs av . Förhandlingarna om förslaget inleddes på rådsarbetsgruppsnivå . Svensk ståndpunkt välkomnar förslaget till direktiv om rätt till tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden och rätt till kontakt med tredje part vid frihetsberövande och ställer sig i stort bakom innehållet i det. har emellertid problem med ett par artiklar i förslaget eftersom de innehåller regler som begränsar möjligheten att presentera bevisning i rättegången (s.k. bevistillåtlighetsregler). att om en misstänkt person i vissa fall lämnar uppgifter i polisförhör utan att försvararen får närvara vid förhöret så ska dessa uppgifter inte få användas som bevis mot honom eller henne. Sådana regler går emot vår grundläggande princip om fri bevisföring. Enligt svensk rätt är som huvudregel alla bevismedel tillåtna. En annan sak är att bevisvärdet av ett sådant bevis kan vara lågt. har i sin praxis inte heller uppställt några regler om tillåtlighet av bevisning, vilket primärt är en fråga för nationell lagstiftning. Förslag till och rådets förordning om införande av ett europeiskt föreläggande om bevarande av bankkontotillgångar för att underlätta gränsöverskridande skuldindrivning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (Sr ) = Föredragning av kommissionen Avsikten med behandlingen i rådet Kommissionen avser att presentera förslaget till förordning om kvarstad på bankmedel. Dokument Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument Förslag till och rådets förordning om införande av ett europeiskt föreläggande om bevarande av bankkontotillgångar för att underlätta gränsöverskridande skuldindrivning i mål eller ärenden av civil eller kommersiell natur: KOM(2011)445 (bifogas) behandling i : - Bakgrund Kommissionen har lagt fram ett förslag till en förordning om kvarstad på bankmedel. Syftet med förslaget är att förbättra förutsättningarna för att driva in skulder över gränserna. Förslaget innebär att det inrättas ett självständigt europeiskt förfarande för kvarstad, som kommer att verka oberoende av och som ett alternativ till medlemsstaternas nationella förfaranden. Förslaget innehåller också bestämmelser som innebär att kvarstadsbeslut ska erkännas och verkställas i en annan medlemsstat utan föregående verkställbarhetsförfarande. Grundkonstruktionen i förslaget överensstämmer i stora delar med svensk lagstiftning om kvarstad. Förhandlingar angående förslaget har inletts i behörig rådsarbetsgrupp. Rättslig utbildning (Sr ) = Föredragning av kommissionen Avsikten med behandlingen i rådet Kommissionen ska informera om europarättslig utbildning. Dokument Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandling i : - Bakgrund Frågan om utbildning av yrkesverksamma jurister har uppmärksammats allt mer i EU-sammanhang. I Stockholmsprogrammet har angetts att ökade kunskaper i EU-rätt är en nyckelfaktor för att förbättra det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna. I programmet uppmanades kommissionen att lägga fram en handlingsplan för att se till att hälften av alla jurister som verkar i ett europeiskt sammanhang erbjuds att delta i europeiska utbildningsprogram. Utbildningsfrågor har även uppmärksammats i en rådsresolution och i en resolution från . Ett samrådsförfarande har inletts av kommissionen för att samla in synpunkter om europarättslig utbildning. Frågan har även diskuterats på ett informellt ministermöte för rättsliga och inrikes frågor . Kommissionen har tidigare aviserat att den ska presentera ett meddelande om en handlingsplan för europarättslig utbildning. I anslutning till rådets möte: Informationssystemet för viseringar, VIS (Sr ) = Lägesrapport Syftet med behandlingen i rådet Information Dokument Det kan förväntas att ett dokument cirkuleras efter att rådsarbetsgruppen Friends of VIS sammanträtt . dokument 8164/11 VISA 51 COMIX 178 LIMITE 6427/11 VISA 29 COMIX 91 LIMITE Faktapromemoria 2004/05:FPM49 Förordning om VIS behandling i och riksdagsutskott Inför Bakgrund Det är planerat att VIS ska tas i bruk . Utrullningen av systemet kommer att ske stegvis. Den första regionen i utrullningen är , , , , och . När en utvärdering gjorts av införandet i den första regionen följer nästa region. Länderna som då står på tur är , , och . Tredje regionen består av , och . I enlighet med VIS-förordningen är det kommissionen som fattar officiellt beslut om när VIS ska tas i bruk. måste alla medlemsstater ha notifierat kommissionen om att de är redo med sina nationella system i de respektive länder där VIS rullas ut. Avseende den första regionen notifierade kommissionen . Rådet beslutade om inrättandet av ett gemensamt europeiskt system för utbyte av viseringsinformation (VIS). I rådets förordning (EG) nr 767/2008 om informationssystemet för viseringar anges dess ändamål och funktion. När VIS tagits i bruk kommer biometri (fingeravtryck och ansiktsfoto) att tas upp vid varje förstagångsansökan om visering.