rir · GZB58 · 2011-02-16 09:00:00 — Det finns inom FN ett omfattande system för godkännande av projekt och verifiering och utfärdande av utsläppskrediter.243 Vi beskriver här hur ett CDM-projekt genomförs. JI-projekt genomförs på liknande sätt. Ett klimatprojekt har sin grund i projektidéer som kommer ifrån en projektutvecklare eller en projektägare (punkt 1, figur 5). Idéerna sprids genom mässor och nätverk eller genom annonser/anbud från projektägaren/ projektutvecklaren. som köpare av utsläppskrediter kan också annonsera sitt intresse av förvärv av utsläppskrediter, men det förekommer numera i mindre utsträckning. Projektidén bakom beskrivs och identifieras vanligtvis i ett dokument kallat Project (PIN), som innehåller den grundläggande informationen om projektet (punkt 2, figur 5). Utifrån identifieringen av projektet utvecklas sedan en projektbeskrivning, kallad Project Design Document (PDD) som innehåller detaljerad information om projektet, bland annat den förväntade volymen av utsläppskrediter under projektets livslängd (punkt 3, figur 5). I projektbeskrivningen anges också om projektet ska löpa eller , det vill säga . Projektet ska sedan godkännas av värdlandets officiella projektmyndighet244 (punkt 4, figur 5). Detta godkännande innebär att värdlandet intygar att landet har ratificerat Kyotoprotokollet, att deltagandet i det aktuella är frivilligt samt att projektet bidrar till en hållbar utveckling i värdlandet. FN:s validering/godkännande inleds av en oberoende kontrollör, som är ackrediterad av FN (punkt 5, figur 5). Den oberoende kontrollören granskar projektbeskrivningen (PDD) och att det finns ett godkännande (så kallat Letter of Approval, LoA) från värdlandets officiella projektmyndighet. 243På (UNFCCC) finns de officiella dokument för varje CDM- och JI-projekt som FN kräver, exempelvis projektbeskrivningar (PDD). Webbplatsen är dock svårtillgänglig. 244Projektmyndigheten kallas Authority (DNA) för godkännande av CDM-projekt. Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter För att de verifierade utsläppskrediterna i ett senare skede ska kunna överföras till investerarlandet, köparen, krävs även ett godkännande (LoA) från investerarlandets officiella projektmyndighet, i fall . Detta godkännande sker oftast i samband med att ett godkännande (LoA) utfärdas från värdlandet, men det kan även ske senare, till och med efter registrering. Projektbeskrivningen publiceras offentligt , för att inhämta synpunkter från länder och andra intressenter. Den oberoende kontrollören bedömer därefter om projektet kan godkännas eller ifall ett nytt omarbetat dokument med kompletteringar behöver begäras in från projektutvecklaren eller projektägaren. Authority(DNA) Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter När projektbeskrivningen är godkänd av den oberoende kontrollören skickar kontrollören en begäran om registrering till CDM-styrelsen (punkt 6, figur 5). Vid begäran om registrering bifogas en valideringsrapport, den granskade projektbeskrivningen samt ett godkännande från värdlandet (LoA). bifogas även ett godkännande (LoA) från investerarlandets officiella projektmyndighet. CDM-styrelsen beslutar sedan ifall projektet kan registreras. När FN genom CDM-styrelsen har godkänt projektet kan projektet börja generera utsläppskrediter (punkt 7, figur 5). För att sedan kunna erhålla utsläppskrediter måste projektutvecklaren/ projektägaren bevisa att utsläppsminskningar faktiskt har skett (punkt 8, figur 5). Därefter ska dessa utsläppsminskningar verifieras och certifieras av en oberoende ackrediterad kontrollör (punkt 9, figur 5), vilket inte får vara samma kontrollör som granskade projektbeskrivningen inför registreringen. Verifiering och certifiering sker löpande, vanligtvis , under ett projekts livstid. Slutligen är det CDM-styrelsen som godkänner och utfärdar utsläppskrediterna (punkt 10, figur 5). Först efter att CDM-styrelsen har utfärdat utsläppskrediterna kan dessa överföras till den eller dem som genom avtal förbundit sig att förvärva utsläppskrediterna. CDM-styrelsen kan dock även avslå en begäran om utfärdande eller begära omprövning av de verifierade utsläppskrediterna. Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter Bilaga 3 Alternativa tolkningar av och räkneexempel för etappmålet Det nationella etappmålet till 2020 innebär att utsläppen ska minska med jämfört med nivå. Detta mål gäller enbart den ickehandlande sektorn. En tredjedel av minskningen ska uppnås med hjälp av utsläppskrediter. Eftersom det inte är fastlagt i vilken takt utsläppen ska minskas, hur stora utsläppsminskningarna ska vara eller när perioden ska börja, redogör vi nedan för några möjliga tolkningar och räkneexempel utöver de två ytterligheter som vi visar i kapitel 3. Inledningsvis presenterar vi ett av räkneexempel och därefter två tolkningar som också är möjliga med den formulering av målet som finns i klimatpropositionen. Dessa exempel ligger mellan ytterligheterna 6,7 miljoner och 100 miljoner utsläppskrediter. Den totala kostnaden för att uppnå etappmålet blir då lägst 670 miljoner och högst , med ett antagande om ett pris på per utsläppskredit.245 I ena räkneexempel är startåret för utsläppsminskningar i andra länder 2005. Om startåret är uppgår behoven enligt myndigheten till 38 miljoner utsläppskrediter 20052020.246 Utifrån ett antaget pris på per utsläppskredit skulle det innebära en skattad totalkostnad för den tredjedel av etappmålet som får nås med hjälp av utsläppskrediter på . 245Enligt är detta antagande om pris relativt lågt. 246Pm från till daterat . Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter Ackumulerade utsläppskrediter 20052020 samt linjära utsläppsminskningar totalt i och utanför för den icke-handlande sektorn jämfört med 2005-års utsläpp (räkneexempel). Miljoner ton CO2-ekvivalenter 60 38 miljoner utsläppskrediter 20052020 Utsläppsminskningar totalt i och utanför Källa: och . Uppgifterna har bearbetats av . Vi presenterar nedan ytterligare två tolkningar för perioden 20132020 med två olika beräkningsmetoder för det första alternativet. har beslutat att delmålet 20082012, som ska utan användning av utsläppskrediter, ligger fast. Det är därför möjligt att anta att etappmålet till 2020 gäller perioden 20132020 med 1990 som referensår. Alternativ 1: Utsläppsminskningar I detta alternativ nås etappmålet genom årliga utsläppsminskningar successivt 20132020. Om vi utgår från att utsläppen är cirka 42,9 miljoner ton247 och att utsläppen minskar linjärt till , 247Naturvårdsverkets beräkning baserad på att tak för utsläpp utanför den handlande sektorn för motsvarar utsläpp. Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter så innebär det att utsläppen minskar med totalt cirka 50 miljoner ton.248 En tredjedel av de totala utsläppsminskningarna motsvarar ett behov av cirka 16,5 miljoner utsläppskrediter. Det skulle, med ett antagande om ett pris på per utsläppskredit, innebära en totalkostnad för den tredjedel av etappmålet som får nås med hjälp av utsläppskrediter på . Ackumulerade utsläppskrediter 20132020 samt linjära utsläppsminskningar totalt i och utanför för den icke-handlande sektorn jämfört med . Miljoner ton CO2-ekvivalenter 60 Utsläpp 1990 Prognos utsläpp 16,5 miljoner utsläppskrediter 20132020 Utsläppsminskningar totalt i och utanför Uppgifterna har bearbetats av . Det finns ytterligare sätt att beräkna hur många utsläppskrediter som behövs . En beräkning utgår i stället från att antalet utsläppskrediter ökar successivt till 6,7 miljoner år 2020. utsläppskrediter ska öka linjärt innebär detta att staten skulle behöva totalt högst 26,8 miljoner utsläppskrediter.249 Det skulle, med ett antagande om ett pris på per utsläppskredit, innebära en totalkostnad om 24842,9 30,5 = gånger /2 = . gånger /2 = . Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter Ackumulerade utsläppskrediter 20132020 samt linjära utsläppsminskningar totalt i och utanför för den icke-handlande sektorn jämfört med (beräkning utifrån successiv ökning av utsläppskrediterna). 26,8 miljoner utsläppskrediter 20132020 Utsläppsminskningar totalt i och utanför Uppgifterna har bearbetats av . Alternativ 2: 6,7 miljoner utsläppskrediter En tolkning utifrån femte nationalrapport om klimatförändringar är att staten högst får använda cirka 6,7 miljoner utsläppskrediter per år.250 Från vilket år detta gäller har regeringen inte beslutat, men vi har i detta alternativ valt att redovisa utfallet för perioden 20132020. Det totala behovet av utsläppskrediter kan då bli högst 53,6 miljoner.251 En skattad totalkostnad för den tredjedel av etappmålet som får nås med hjälp av utsläppskrediter blir då . Om startåret är tidigare än 2013 blir behovet av utsläppskrediter och kostnaderna för dessa högre. 250Sveriges femte nationalrapport om klimatförändringar, , Ds 2009:63, s. 34. En annan tolkning utifrån nationalrapporten är att staten högst får använda cirka 6,7 miljoner utsläppskrediter 19902020. Tabell 5.29, s. 71. Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter Ackumulerade utsläppskrediter 20132020 enligt ett årligt behov av utsläppskrediter om 6,7 miljoner samt linjära utsläppsminskningar totalt i och utanför för den icke-handlande sektorn jämfört med (möjlig tolkning enligt femte nationalrapport). 1990 1992 1994 1996 1998 200020022004 20062008 2010 2012 2014 2016 2018 2020 53,6 miljoner utsläppskrediter 20132020 Utsläppsminskningar totalt i och utanför Uppgifterna har bearbetats av . Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter Bilaga 4 Tabeller över förväntade leveranser Ingångna köpeavtal gällande CDM- och JI-projekt till och med samt förväntade utsläppskrediter enligt avtal och antal levererade utsläppskrediter . 119 000 1) 53 000 2) 105 000 1) 91 000 2) 55 000 3) 39 000 3) (Mugonero etc.) (Shyira etc.) Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 1)Reviderat köpeavtal 2010 där antal utsläppskrediter har skrivits ned. 2)Beräknade utsläppsminskningar enligt ursprungliga avtalets projektbeskrivning (PDD) 3)Beräknade utsläppsminskningar enligt avtalets projektbeskrivning (PDD) Källa: Köpeavtal för CDM- och JI-projekt samt årsredovisning 2009. Data bearbetade av . Data är avrundade till närmaste 1 000-tal. Ingångna avtal genom fonder till och med samt antal utsläppskrediter enligt avtal och antal levererade utsläppskrediter . 654 000 1) 1)Förväntade och faktiska utsläppsminskningar, enligt PCF Generation Report 20091223. Källa: Fondrapporter samt årsredovisning 2009. Data bearbetade av . Data är avrundade till närmaste 1 000-tal. har utgått från de ursprungliga avtalen om förväntade utsläppsminskningar enligt projektbeskrivningar i avtalen. Någon annan dokumentation av förväntade leveranser från projekten finns inte hos . Däremot har flera fonder dokumenterat justeringar i förväntade leveranser av utsläppskrediter. Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter Bilaga 5 Skattning av kostnader har i kapitel 4 skattat de totala kostnaderna för statens köp av utsläppskrediter. Både Energimyndighetens interna och externa kostnader ingår i vår skattning. Externa kostnader för förvärv av utsläppskrediter har vi skattat genom att förväntade slutliga leveranser av utsläppskrediter för de bilaterala projekten har multiplicerats med priset per utsläppskredit enligt köpeavtalen. Priset per utsläppskredit noteras i köpeavtalen antingen i euro eller i dollar. har skattat valutakurserna så att = och = . För fonderna har räknat med hur mycket pengar tecknat kontrakt för. För att räkna ut priset per utsläppskredit har vi använt ett genomsnitt av det förväntade antalet levererade utsläppskrediter enligt årsredovisning för 2009.252 De interna kostnaderna för förvärven har skattats dels genom bedömning av personalstyrkan253 för åren 20022005, dels via ekonomisystem och tidrapporteringssystem för perioden 20062010. Personalkostnaderna har vi skattat genom att räkna ut en timkostnad per person och därefter multiplicera med antalet timmar som personen arbetat.254 Timkostnaderna har vi räknat ut genom att använda personalens månadslöner.255 Månadslönerna har räknats om till årslöner. Årslönen har därefter beräknats per debiterbar timme, vilket har skattats 252ER 2010:01 Årsredovisning 2009. 253Energimyndighetens översikt över personal 19992010 daterad . 254Vid beräkning av kostnaderna för direkta förvärv har tid som lagts ned på konton som berör den direkta CDM- och JI-verksamheten använts. När motsvarande beräkningar gjorts för närliggande verksamheter har andra närliggande konton använts. 255I några fall har saknat uppgifter för några månadslöner. I dessa fall har en skattad månadslön använts. Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter Sociala avgifter och overheadkostnader256 har därefter lagts till. Vi har i detta arbete tagit hjälp av årliga revisorer. Vi har även skattat lönekostnader från på av en heltid efter information från Miljödepartementet.257 har även skattat kostnader för verksamheter som är nära knutna till CDM- och JI-verksamheten, exempelvis förhandlingsarbete och stöd till svenska företag. Dessa kostnader är begränsade till de som klimatenhet haft. Dessa kostnader utgörs främst av personalkostnader. 256Overheadkostnaderna är för som helhet 2010. Enligt ett e-postmeddelande från bedöms klimatenhetens overheadkostnad vara . har valt att använda klimatenhetens overheadkostnader i sina beräkningar. Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Styrning inom arbetsmarknadspolitiken mål, styrkort och Från många till en sammanslagningar av myndigheter Klassificering av kurser vid universitet och högskolor regeringens styrning och uppföljning Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter Inställda huvudförhandlingar i brottmål Hanteringen av mängdbrott en kärnuppgift för polis och åklagare Säkerheten i statens betalningar Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. i tider av kraftiga värdeförändringar. En granskning av åtta statligt bildade stiftelser och regeringen Informationsutbyte mellan myndigheter med ansvar för trygghetssystem har möjligheter till effektivisering utnyttjats? Den nordiska stridsgruppen 2008 - en del av EU:s Statliga stöd i alkoholpolitiken Påverkas ungas alkoholkonsumtion? Underhållsstödet för barnens bästa? Polisens brottsförebyggande arbete har ambitionerna uppnåtts? skatteavtal med andra länder effekterna av regeringens Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2010:25 Kostnadskontroll i stora väginvesteringar? 2010:26 Statens insatser för att komma åt vinster från brottslig verksamhet ett bättre samarbete ger högre utbyte 2010:27 Förvaltningen av samhällsekonomiska metoder inom infrastrukturområdet 2011 2011:1 Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter