rfr · GY0WRFR3 · 2011-03-09 00:00:00 — Hållbara städer med fokus på transporter, boende och grönområden Riksdagstryckeriet, , 2011 På uppdrag av civilutskottet (CU), trafikutskottet (TU) och miljö- och jordbruksutskottet (MJU) har en forskningsöversikt tagits fram med fokus på hur hållbara och klimatsmarta städer kan se ut . Med en starkt växande tätortsbefolkning är detta en angelägen fråga. För att de växande städerna ska vara hållbara ur såväl ett ekologiskt, ekonomiskt som socialt perspektiv måste planeringen av dessa göras omsorgsfullt. Staden är ett komplext system där en rad processer behöver utvecklas, underhållas och återställas. Som exempel kan nämnas avfallsproduktion och återvinning, luft-, mark- och vattenföroreningar och användandet av grönområden och den biologiska mångfalden i städerna. Energianvändning i byggnader samt utveckling och reglering av trafik och transporter är andra exempel på viktiga funktioner som behöver beaktas för att få till stånd en hållbar stadsutveckling. Syftet med översikten är att sammanställa delar av den vetenskapliga litteraturen och ta fram goda exempel för hur hållbara och klimatsmarta städer kan se ut ur flera perspektiv. Fokus ligger i huvudsak på hållbara transporter i staden, inklusive försörjning med förnybara drivmedel hållbart boende med fokus på energisnåla byggnader grönområden, luftmark- och vattenmiljö samt biologisk mångfald i staden. För att ta del av ungdomars syn på stadsutveckling inom dessa områden arrangerades ett scenario- och visionsarbete med gymnasieungdomar. Två skolor i , Globala gymnasiet och gymnasium, valdes ut för att fånga upp ungdomars syn från två olika områden, innerstaden och förorten. Motsvarande arbete gjordes i en gymnasieskola i , , i syfte att fånga upp gymnasieungdomars syn på stadsutveckling i en mindre stad. Resultatet av arbetet med gymnasieskolorna redovisas kortfattat nedan (avsnitt 6) och en utförligare beskrivning av arbetet publiceras i en särskild skrift (Ungdomars visioner om den framtida staden, riksdag, 2011). Ytterligare ett sätt att fånga allmänhetens frågor och synpunkter inom området är att arbeta med sociala medier. En Facebooksida har öppnats där allmänheten välkomnas att göra inlägg om hur de vill att deras stad ska se ut . Sidan hålls öppen under det att projektet pågår. Uppdraget har genomförts av , forskningssekreterare vid utvärderings- och forskningsfunktionen, , med hjälp av följande medförfattare och medhjälpare: , , , , , , och , samtliga verksamma forskare vid Trivector Traffic i ; och , forskare vid Energi och 2010/11:RFR3 FÖRORD Byggnadsdesign på ; , ; ; , , Rojda , praktikanter vid utvärderings- och forskningsfunktion. Författarna svarar själva för innehållet i rapporten. Forskningsstipendiaten och doktoranden , , har ansvarat för projektet med gymnasieungdomarna. I scenario- och visionsarbetet har även vetenskapskommunikatör , arkitekt , landskapsarkitekt , forskningssekreterare samt praktikanterna bistått. Scenario- och visionsdagarna har dokumenterats av och från /Medieteknik. Föredragandena (CU), (TU), och (MJU) har bistått i arbetet. En styrgrupp med ledamöter från respektive utskott har tillsatts i syfte att ge riktlinjer för arbetet och följa att det har bedrivits i enlighet med utskottens uppdrag. Gruppen bestod av följande ledamöter fram till valet : CU: (C), (S) TU: (KD) och (S) MJU: (FP, ordförande för gruppen), (MP), (M). Efter valet bestod styrgruppen av följande ledamöter: : (S), (M) TU: (FP, ordförande för gruppen), (KD) och (S) MJU: (MP), (M), (V). En expertgrupp bestående av (Fil dr, , transportsystem och sociala aspekter av stadsutveckling), (professor, , byggnaders energisystem) , (forskningsledare, , socioekologiska system), (forskningsledare, KTH, hållbara transporter), (professor, , klimatsmarta städer) har granskat kvaliteten i rapporten och kompletterat texten vid behov. Kommentarer har även inkommit från (chef, SAFER, trafiksäkerhet) och (professor, , sjöfartens transportekonomi och logistik). FÖRORD 2010/11:RFR3 jordbruksutskottet miljö- och jordbruksutskottet Över hälften av jordens invånare bor i städer och enligt prognoser är siffran snart uppe i . Utformningen av städer är därför av avgörande betydelse för att utvecklingen ska vara hållbar ur såväl ekonomiska, ekologiska som sociala aspekter. Städer spelar en central roll för minskningen av utsläpp av växthusgaser och anpassningen till det förändrade klimatet eftersom en stor del av de globala växthusgasutsläppen sker i städer. erbjuder städer stora möjligheter till en mer hållbar livsföring. Den höga befolkningstätheten innebär kortare resor mellan bostaden och arbetet, högre andel kollektiva färdmedel, och mindre bostäder med lägre energibehov. Nedan listas författarnas huvudsakliga slutsatser som visar hur utvecklingen av transporter, byggande och boende samt grönområden kan bli mer hållbar i våra framtida städer. För att skapa trafiksystem för hållbart transportbeteende behövs en policy där tillgänglighetsmål i stället för rörlighetsmål genomsyrar transportsektorns och samhällsplaneringens aktörer en fokusering på hållbara lösningar i stället för kapacitetsproblem att transportkonsekvenser och transportlösningar inkluderas tidigt i planeringsprocesser även i andra samhällssektorer, t.ex. lokalisering av verksamheter integrerade åtgärdsplaner för hållbara transporter i städer, där markanvändning, lokalisering och transportfrågor kopplas samman en prioritering av åtgärder som har synergieffekter med andra samhällsmål och som är kostnadseffektiva (satsningar på kollektivtrafik, gång och cykel) tydliga kopplingar mellan städernas utveckling/planering och nationella/regionala trafikplaneringsfrågor eftersom enskilda städer ensamma varken äger problemen eller lösningarna engagemang av medborgarna i den konkreta planeringen eftersom fokus då skiftar från teknik till människor och deras vardagsliv att planeringen av städer alltid startar med fokus på ordningen gång, cykel, kollektivtrafik och bil en ombudsman för kommande generationer För att uppnå målet om en hållbar bebyggelse behövs energieffektivisering av den befintliga bebyggelsen incitament för att byggnationen av passivhus ska ta fart på allvar en ändring av brukarnas beteende så att energianvändningen minskar att utvecklingen mot allt större boendeyta per person bromsas SAMMANFATTNING 2010/11:RFR3 att man väljer material med lång hållbarhet vid både nybyggnation och renovering samt prioriterar hållbarhet framför låga kostnader vid offentlig upphandling. För att på ett hållbart sätt utnyttja de värden som grönområden kan bidra med behövs att olika former av grönområden uppmärksammas. Det gäller såväl informell grönstruktur, såsom villaträdgårdar, kolonilotter och golfbanor, som de större gröna kilarna i städernas ytterområden. Små och till synes obetydliga grönområden kan spela en stor roll för grönområdenas ekosystemtjänster och stadens biologiska mångfald. att man planerar för sammankopplade grönområden. Det skapar tillgängliga grönområden för stadens invånare som arters rörlighet möjliggörs och därmed den biologiska mångfalden upprätthålls. Den biologiska mångfalden i staden kan bidra till en ökad resiliens dvs. att stadens förmåga till anpassning till oförutsägbara händelser ökar. att man planerar för tillgängliga och bostadsnära grönområden. Forskning visar att grönområden bör ligga inom 300 m från bostaden för att ha önskade hälsoeffekter. att arbetet för att hantera klimatförändringarna och arbetet för att bibehålla den biologiska mångfalden är starkt sammankopplade och bör bedrivas i samförstånd. För att minska städernas ekologiska fotavtryck och sluta kretsloppet mellan städer och jordbruksmark krävs ett tillvaratagande av den renings- och återvinningsteknik som finns en ökad regional självförsörjning och en minskad import av mat och andra resurser ett ökat sektorsövergripande arbete. För att skapa trafiksystem för hållbart transportbeteende För att uppnå målet om en hållbar bebyggelse För att på ett hållbart sätt utnyttja de värden som grönområden kan bidra med behövs.................................................... För att minska städernas ekologiska fotavtryck och sluta kretsloppet mellan städer och jordbruksmark krävs ............................ Transporter, boende och grönområden i städer.................................. 2 Minskad klimatpåverkan och anpassning till ett förändrat klimat.............. Hållbarhet för transportsektorn.......................................................... ITS och påverkan på bränsleförbrukning och emissionsfaktorer....... Kompletterande mjuka åtgärder för att öka transportsystemets Handel och livsmedelsförsörjning ..................................................... Byggnaders energianvändning i ........................................... Byggnadens energisystem och byggnader i energisystemet .............. En helhetssyn krävs exemplet ............................................. Energieffektivisering av det befintliga bostadsbeståndet................... Produkter och processer som kan minska resurs- och energianvändningen i bebyggelsen.................................................... Ny teknik som gör bebyggelsen mer energieffektiv och Energieffektiva städer strategisk ledning för kommunala 2.3 grönområden och klimat ....................................................... Grön- och blåstruktur i staden och dess roll i anpassningen till Stadens och klimatförändringarnas negativa effekter på grön- Planering, förvaltning och restaurering av grönområden Verktyg för att inkorporera gröna värden i stadsplaneringen ............. 3 Hälsoaspekter och sociala värden ............................................................... 3.1 Transporter och hälsoeffekter............................................................. Minskat buller från trafiken................................................................ Minskade luftföroreningar från trafiken............................................. 3.2 Grönområdens direkta effekter på hälsan........................................... 3.3 Byggnader och hälsa ........................................................................ 3.4 Levande stad sociala värden.......................................................... Grönområdens sociala och kulturella värden ................................... Planering för stadsstrukturer som verkar för sociala möten ............. 3.5 Trafiksäkerhet i staden ..................................................................... Vad är trygghet respektive säkerhet? Att analysera hållbar och säker trafikutveckling .............................. Hållbart trafikbeteende ger även trafiksäkrare städer....................... Gång- och cykeltrafik....................................................................... ITS intelligenta transportsystem för ökad säkerhet ....................... 4 Kretsloppsfrågor avfallshantering och återvinning ................................ Framtidens trafik för hållbara städer ...................................................... Hållbar och energieffektiv bebyggelse................................................... Framtida planering av grönområden........................................... Framtidens kretslopp i staden................................................................. 6 och 2050..................................................................... Visioner om den framtida staden av elever från tre svenska Historien har lärt oss att vi inte kan förutse stora förändringar som verkligen påverkar skeenden. Vi arbetar oftast med extrapoleringar av den nuvarande situationen. Om vi verkligen ska vända utvecklingen och gå mot mera hållbara samhällssystem kan nya angreppssätt behövas. När det gäller forskning behöver vi komplettera den sektoriella forskningen med ett fågelperspektiv som visar hur saker hänger ihop och hur vi kan gå från medvetenhet till handling bland aktörerna i samhället. De stora utmaningarna när det gäller att skapa hållbara städer kan sammanfattas i att minska beroendet av fossila bränslen, minska och anpassa sig till klimatpåverkan samt skapa uthålliga system för försörjning av resurser som vatten och olika råvaror. Utvecklingen måste gå mot att minska belastningen på ekosystemen och att behålla en hög biodiversitet. Detta måste göras som man minskar den sociala segregationen i städerna. Ett annat nyckelord är resiliens, dvs. att man skapar förutsättningar för städer att anpassa sig till nya förhållanden som vi inte kan förutse. Problemet med fossilbränsleberoendet är inte bara dess miljöpåverkan såsom klimatpåverkan utan också att konkurrensen om tillgången till fossila bränslen skapar konflikter. Vi kommer antagligen att få se mer av dessa konflikter om naturresurser, även kring vatten och andra råvaror som speciella metaller, fosfor m.m. Ett perspektiv som kanske då ska vara med är nationell säkerhet när det gäller tillgång till resurser. Övergången från ohållbara till mer hållbara och resilienta städer måste successivt utvecklas på ett evolutionärt sätt där dagens öppna och globala system för energi och material antagligen kommer att gå mot mer lokala och regionala flöden och ekonomier. Det globala ekonomiska systemet är så pass komplext att många upplever det som extremt svårt att se problem och lösningar. Ett exempel är biodiversitet. Hotet mot biodiversiteten, vilken utgör grunden för att vi ska kunna behålla ekosystemtjänster, är inte att antalet grönytor i städerna är för små. Hotet består i hela vårt konsumtionsmönster som påverkar biodiversiteten i hav och regnskogar. Detta komplexa samband gör det svårt för en enskild människa att uppleva att hon eller han kan påverka förloppet. Det betyder inte att vi inte ska skapa mer grönytor i städerna. Dessa har många positiva funktioner, och de kan också skapa en förståelse och ett samband som gör det möjligt att få till stånd en förändring av konsumtionsmönster. Utvecklingen av s.k. short circuit-ekonomier där samhällen bygger en oberoende lokal ekonomi som kan leverera varor och tjänster om den vanliga ekonomin kollapsar, har en potential att öka medvetenheten och skapa kreativitet på lokal nivå. Adaptiv förvaltning kommer på så sätt att vara en viktig kraft i omställningen till mer hållbara städer. Det innebär helt enkelt att skapa en bättre balans mellan lokala, regionala, nationella och internationella marknader. Den här utvecklingen kommer antagligen inte bara att drivas av politiker, som arbetar med lagstiftning, policyfrågor m.m., utan troligtvis även av andra aktörer. Andra typer av styrning (governance) kommer att utvecklas. Vi kan se detta genom samverkan mellan företag och samverkan mellan intresseorganisationer och företag i utvecklingen av hållbarhetsstrategier (t.ex. ). Den här utvecklingen skapar också en potential för nya affärsmodeller och affärsmöjligheter för svenska företag på en internationell marknad. Resonemanget ovan leder till slutsatsen att som man fördjupar sig i lösningar inom sektorer som grönområden, byggnader och transporter så måste den systemanalytiska forskningen på högre nivåer stärkas. Vi kommer annars att gå in i återvändsgränder och se mycket av suboptimeringar och lite av förändringar på djupet. Det här kommer att kräva nya vägar för att man ska kunna bedriva forskning med en tvärvetenskaplig ansats. Det är således viktigt att undersöka och utveckla samspelet mellan olika system på olika nivåer inom staden och mellan staden och dess omgivningar. Vilka är t.ex. randvillkoren för en optimal utveckling av lokala energilösningar för ett stadsområde i förhållande till stad/land/världen? Genom att arbeta konkret med stadsområden kan vi också granska samspel mellan system inte bara tekniskt utan även socialt och ekonomiskt. (, KTH) Transporter, boende och grönområden i städer I diskussioner om hållbar utveckling framförs ofta staden som särskilt problematisk på grund av dess snabbt växande tätortsbefolkning och allt vad det för med sig i form av hög belastning på såväl närmiljö som omland. Hållbar utveckling är ett vitt begrepp med många olika innebörder där en viktig aspekt är att säkerställa att effekten av mänskliga aktiviteter inte överskrider vad de ekologiska systemen tål. Invånarna i en hållbar stad ska kunna leva ett gott liv utan att tära på jordens resurser. Det innebär b.la. att stadens transporter, boende och energiförsörjning är hållbara. Användning av stadens yta innebär ofta konflikter mellan olika intressen, t.ex. krävs en avvägning mellan ytanspråken för transport, boende och grönområden. En rad mål som är kopplade till ekonomiska intressen står på kort sikt i konflikt med miljömässiga intressen. Men en god ekonomisk utveckling är på lång sikt avhängig av en ekologiskt hållbar utveckling, inte minst när det gäller klimatpåverkan. Transportsektorn är en av de sektorer som bidrar mest till koldioxidutsläppen. Många av de problem som trafiksystemen står inför beror på att vi historiskt har planerat våra samhällen för en hög rörlighet i stället för att fokusera på en hög tillgänglighet. Det står nu klart att trots den stora potentialen till utsläppsminskningar som finns i nya tekniska lösningar och renare drivmedel så kommer detta inte att räcka för att skapa ett hållbart transportsystem vid ökade trafikmängder i staden. Det är därmed av yttersta vikt att vi även minskar resandet. De hållbara färdsätten tar ett mindre ytanspråk för samma mängd transporter genom att kollektivtrafik, gång och cykel är yteffektivare än bil. En ökad användning av hållbara transporter leder också till hälsovinster och skapar levande och tryggare städer med större kontakt och närhet mellan människor. Det byggs allt fler energisnåla fastigheter i . finns det behov av en helhetssyn och långsiktighet i planeringen. Att främja resurshushållning och därmed minskad miljöpåverkan är av stor vikt. Bostäder måste utformas så att de ger minsta möjliga klimatpåverkan, som de är ekonomiskt möjliga att bo i. Dessutom får inte inomhusklimatet påverkas negativt så att människors hälsa äventyras av energieffektiviseringsåtgärder. Det är många mål som ska uppfyllas på en gång. Grönområden i staden har en viktig funktion när det gäller att ta upp koldioxid, men städers träd, grönområden, vattendrag och biologiska mångfald spelar även en kritisk roll för anpassningen till ett förändrat klimat. Andra positiva effekter som grönområden har är att de kan minska buller och ta upp partiklar och miljöfarliga ämnen från biltrafiken. Tillgängliga och bostadsnära grönområden leder också till hälsovinster, ökar integrationen och kontakten mellan människor och har ett pedagogiskt värde. som målkonflikter sätter käppar i hjulen för en hållbar stadsutveckling ackumuleras nu kunskap och goda exempel på hur man kan få till stånd positiva synergieffekter i stadsplaneringen. Dessa målkonflikter och potentiella synergieffekter pekar på behovet av en helhetssyn inom stadsplaneringen med integrerade strategier för en hållbar utveckling. Forskning betonar också vikten av sammanhängande strukturer gator, cykel- och gångvägar, grönområden och bebyggelse bör hänga samman för att en hög tillgänglighet och kvalitet ska kunna uppnås. En tätare bebyggelse skapar t ex större förutsättningar för en ökad andel kollektiv-, gång- och cykeltrafik, samt ger en bättre tillgänglighet till grönområden. För att trygga stadens biologiska mångfald är det viktigt att grönområden hänger samman för att växter och djur ska kunna sprida sig. Vad gäller gång- och cykelleder är det av betydelse att dessa kopplas samman till en helhet för att deras attraktivitet ska öka. Texten nedan är en sammanställning av forskningsrön med fokus på transporter, byggnader och grönområden i framtidens städer. Rapporten är disponerad i tre delar. Efter ett inledande avsnitt belyses transporter, byggnader och grönområden ur ett klimatperspektiv där dessa tre områdens påverkan på miljön och möjligheter till en mer hållbar utveckling tas upp och diskuteras. Den andra delen fokuserar på hälsoaspekter och sociala värden kopplade till transporter, byggnader och grönområden. Den tredje delen behandlar kretsloppsfrågor och stadens stora resursuttag samt visar på goda exempel hur man i högre grad kan verka för att sluta stadens kretslopp. Avslutningsvis presenteras kort resultat av ett arbete med gymnasieungdomar som gjordes i syfte att få med ett medborgarperspektiv i arbetet. Rapporten gör inte anspråk på att vara heltäckande när det gäller den vetenskapliga litteraturen inom dessa tre områden. Syftet med texten är att presentera valda delar av litteraturen som kan bidra till ökade kunskaper för I texten presenteras även en rad olika goda exempel från och andra länder. Dispositionen har tagits fram i samråd med den parlamentariska styrgruppen. 2 Minskad klimatpåverkan och anpassning till ett förändrat klimat FN:s klimatpanel (IPCC Intergovernmental Panel on Climate Change) slår i sin fjärde rapport fast att det sker en klimatförändring och att den främsta orsaken är utsläpp av växthusgaser som till stor del kommer från förbränning av fossila bränslen (IPCC 2007). Städer har en helt central roll i minskningen av utsläppen och anpassningen till det förändrade klimatet eftersom en stor del av de globala växthusgasutsläppen kommer just från städer (WWF 2010). erbjuder städer stora möjligheter till en hållbar livsföring. Den höga befolkningstätheten innebär kortare resor mellan bostaden och arbetet, högre andel kollektiva färdmedel, mindre bostäder och därmed lägre energibehov, vilket i sin tur innebär att stadsbor i regel använder mindre energi per capita än landsbygdsbor. Nedan belyses stadens transporter, boende och grönområden ur ett klimatperspektiv. Hur kan vi organisera framtidens städer för att minska vår påverkan på miljön och klimatet och anpassa oss till ett förändrat klimat? Transportsektorn är en av de sektorer som bidrar mest till utsläppen av koldioxid. Biltrafiken dominerar det individuella resandet och utgör den största delen av svenskars resor. Många av de problem som trafiksystemen står inför beror på att vi historiskt har planerat våra samhällen för en hög rörlighet i stället för att fokusera på en hög tillgänglighet samt för en användning av mark som stimulerar många och långa resor med privata fordon. Det står klart att det behövs principer för planering som syftar till en ökad integration av samhälleliga aktiviteter och en blandad bebyggelse för att minska dagens trafikarbete. En ökad tillgång på vägkapacitet är inte en långsiktigt hållbar lösning då detta i längden innebär att efterfrågan drivs på och att man därmed kommer att ha en större efterfrågan än den man investerat för. har begreppet hållbart transportsystem förekommit i diskussionen, i olika policydokument och på alla nivåer från EU till kommuner. Även om det inte finns en allmänt vedertagen definition av begreppet hållbara transporter råder det i princip enighet om att transportefterfrågan och/eller transportberoendet måste minska, hållbara transportsätt måste främjas så att dess andel ökar, fordon och infrastruktur bör vara mer miljöanpassade och 2 MINSKAD KLIMATPÅVERKAN OCH ANPASSNING TILL ETT FÖRÄNDRAT KLIMAT 2010/11:RFR3 hållbara för att transportsystemet ska kunna bidra till en hållbar utveckling (2008). I takt med ökad bilism med tillhörande trängsel och andra mindre önskvärda effekter av trafiken i våra städer har efterfrågan på mer hållbara alternativ tilltagit. Transporter är en av de sektorer som bidrar mest till ökningen av utsläppen av koldioxid. av koldioxidutsläpp, och av de globala koldioxidutsläppen om de internationella flygresorna räknas in, kommer från transportsektorn. För övrigt bidrar boende och industrier till avsevärda utsläpp av växthusgaser. Om man endast räknar de avtalsreglerade koldioxidutsläppen står svensk transportsektor för . Den övervägande delen av koldioxidutsläppen från transportsektorn kommer från persontransporter.