rfr · GY0WRFR5 · 2011-01-01 00:00:00 — och , biträdande avdelningschefer på avdelningen för penningpolitik, riksbank , biträdande avdelningschef för avdelningen för finansiell stabilitet, och hans medarbetare, riksbank Vice riksbankschef , riksbank Vice riksbankschef , riksbank Vice riksbankschef , riksbank Lunch med och , finansutskottets kansli, riksdag Howell , professor vid , som 2010 fick i uppdrag att granska den finansiella tillsynen i , Vice riksbankschef , riksbank Lunch med riksbankschef och vice riksbankschef , riksbank Vice riksbankschef , riksbank , biträdande avdelningschef på avdelningen för penningpolitik, riksbank Vice riksbankschef , riksbank , verkställande direktör på och Samhälle (SNS) , verkställande direktör för BILAGA 3 2010/11:RFR5 , professor vid (), , föreståndare vid (), , generaldirektör, och , chefekonom på , biträdande forskningschef, riksbank , chef för modellenheten på avdelningen för penningpolitik, riksbank , generaldirektör, och , chefsekonom, på , ordförande i finansutskottet, riksdag , Chief Risk Officer, och , Head of Treasury, Middag med , svensk ledamot av Europeiska unionens revisionsrätt och tidigare riksbankschef och , avdelningschef respektive biträdande avdelningschef på avdelningen för kapitalförvaltning, riksbank Lunch med , chefsekonom på , Chief Risk Officer, , chefsekonom på () , biträdande avdelningschef för avdelningen för finansiell stabilitet, riksbank , generaldirektör, och , chefsekonom, på , generaldirektör för , , chefsekonom på och ledamot av , och , ledamot i styrelsen för Riksgälden och ledamot av , finansmarknadsminister, och , statssekreterare, och , ordförande respektive vice ordförande i finansutskottet, och och , finansutskottets kansli, riksdag Direktiv för utvärdering av penningpolitik och arbete med finansiell stabilitet 20052010 är en myndighet under med ansvar för utformningen av den svenska penningpolitiken. har en självständig ställning gentemot och regeringen. Oberoendet bygger bl.a. på att beslut ska tas av en direktion bestående av sex ledamöter som enligt riksbankslagen (1988:1385) inte får söka eller ta emot instruktioner i penningpolitiska frågor. Enligt regeringsformen får inte heller någon myndighet bestämma hur ska besluta i frågor som rör penningpolitiken. mål är enligt riksbankslagen att upprätthålla ett fast penningvärde. ska också främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Enligt lagens förarbeten bör penningpolitik i första hand syfta till att nå en låg och stabil inflationstakt. bör därutöver, utan att åsidosätta prisstabilitetsmålet, stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken i syfte att uppnå hållbar tillväxt och hög sysselsättning. utformar själv penningpolitikens operativa mål. , efter att kronan började flyta på den internationella valutamarknaden, beslutade dåvarande riksbanksfullmäktige att penningpolitiken skulle bedrivas utifrån ett inflationsmål. Målet är preciserat till att inflationen ska vara , mätt som årlig procentuell förändring av konsumentprisindex (KPI). Kring målet finns ett toleransintervall uppsatt om . Målet började formellt gälla . bedriver en s.k. flexibel inflationsmålspolitik. I korthet innebär det att som den inriktar penningpolitiken mot att uppfylla inflationsmålet även lägger vikt vid att stabilisera utvecklingen i den reala ekonomin. Vid varje penningpolitiskt beslut bedömer direktionen vilken reporänta och vilken framtida räntebana som behövs för att penningpolitiken ska vara väl avvägd. I normalfallet betyder en väl avvägd penningpolitik att reporäntan och räntebanan sätts så att inflationen är nära inflationsmålet på som inflationen och den reala ekonomin inte uppvisar alltför stora svängningar. Vid sidan om målet om ett fast penningvärde har , enligt riksbankslagen, till uppgift att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. I förarbetena talas det om att uppgiften är en grundläggande uppgift för men inget egentligt mål för verksamheten. Denna paragraf fungerar som en gemensam portal till två relativt skilda verksamhetsområden arbete med betalningsväsendet som sådant och arbete med finansiell stabilitet. I den första delen av uppdraget ingår att ge ut sedlar och mynt. Dessutom tillhandahåller banken ett system för stora betalningar mellan banker och andra aktörer. Vad gäller arbetet med finansiell stabilitet ger varken lagen eller förarbetena någon närmare upplysning om vad som ingår i uppgiften. Principiellt kan dock sägas att finansiell stabilitet förutsätter såväl väl fungerande betalningar som effektiv kreditförsörjning i samhället. I det grundläggande uppdraget att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende ligger därför ett ansvar för att verka för det finansiella systemets stabilitet. Stabilitetsansvarets mest konkreta uttryck i riksbankslagen är möjlighet att ge krediter på särskilda villkor dvs. att vara lender of last resort till institut med likviditetsproblem. delar upp arbetet med finansiell stabilitet i två delar förebyggande arbete och krishantering (årsredovisning ). Det förebyggande arbetet består i att övervaka det finansiella systemet, rapportera om finansiell stabilitet, påverka regelverk och lagstiftning, forska i frågor som rör finansiell stabilitet samt påverka marknadsaktörer och myndigheter genom kommunikation. Krishanteringen består i att upprätthålla en organisation som är väl förberedd för att hantera störningar i det finansiella systemet, öva kriser, tillhandahålla likviditetsstöd och agera för att de finansiella marknaderna ska fungera väl. Sedan fick en självständig ställning 1999 har finansutskottet genomfört en egen utvärdering av penningpolitiken. Utvärderingen behandlar penningpolitiken under de gångna tre åren. genomförde finansutskottet den första externa och oberoende utvärderingen av den svenska penningpolitiken. Utvärderingen avsåg perioden 19952005 och utfördes gemensamt av professorerna . beslutade finansutskottet att genomföra en oberoende och extern utvärdering av penningpolitiken. Syftet med den nu aktuella utvärderingen är att granska utformningen av den svenska penningpolitiken och penningpolitikens resultat perioden 20052010 och att analysera vilka lärdomar för penningpolitiken som kan dras av de senaste årens globala finanskris. Finanskrisen har visat på vikten av finansiell stabilitet och att det finns nära kopplingar mellan penningpolitik och finansiell stabilitet. Syftet är därför också att granska verksamhet för att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende och resultaten av verksamheten på det området. Ett annat syfte med utvärderingen är att mot bakgrund av finanskrisen vinna ny kunskap på vetenskaplig grund. Kunskaperna och rapporten ska ges allmän spridning. BILAGA 4 2010/11:RFR5 Uppfyllandet av inflationsmålet och stödet för den svenska ekonomiska utvecklingen. Utvärderarna ska analysera om penningpolitik varit väl avvägd . Utformningen av penningpolitiken. bedriver en s.k. flexibel inflationsmålspolitik. Utvärderarna ska granska utformning av den flexibla inflationsmålspolitiken och vilken konkret betydelse den fått för den penningpolitiska beslutsprocessen. Utvärderarna ska också granska hur den flexibla inflationsmålspolitiken påverkat möjligheterna att utvärdera penningpolitiken. Den globala finanskrisen och penningpolitiken. Utvärderarna ska ur ett penningpolitiskt perspektiv analysera vilka lärdomar som kan dras av finanskrisen. Utvärderarna ska med utgångspunkt från finanskrisen undersöka om har de instrument och verktyg som krävs för att bedriva en effektiv penningpolitik. I det sammanhanget ska utvärderaren/utvärderarna analysera möjligheterna för en centralbank att sätta styrräntan till noll eller att t.o.m. sätta en negativ styrränta och vilka effekter det skulle få. Finanskrisen har intensifierat diskussionerna om och hur centralbankerna ska ta hänsyn till tillgångspriser och andra finansiella variabler inom ramen för utformningen av penningpolitiken. anger i sin penningpolitiska strategi att löpande tar hänsyn till tillgångspriser och andra finansiella variabler i de penningpolitiska besluten. Utvärderarna ska analysera strategi på detta område och diskutera hur t.ex. tillgångspriserna har hanterats och bör hanteras i den penningpolitiska analysen och i de penningpolitiska besluten. prognoser och modeller. Giavazzi och Mishkin ansåg i sin utvärdering av penningpolitiken 19952005 att i större utsträckning borde lägga resurser på analyser av utvecklingen av den reala ekonomin, särskilt produktiviteten och arbetsmarknaden. Utvärderarna ska granska hur verksamhet på detta område har utvecklats. Uppskattningar av resursutnyttjandet i ekonomin är en viktig variabel i den penningpolitiska analysen och i utvärderingen av penningpolitiken. finns stora teoretiska och statistiska problem med att mäta och uppskatta resursutnyttjandet. Utvärderarna ska därför granska arbete med att bedöma resursutnyttjandet i den svenska ekonomin. Utvärderarna ska även granska arbete med att inkorporera den finansiella utvecklingen i analysen av ekonomins reala utveckling. är i ett internationellt perspektiv mycket öppen och tydlig om sin verksamhet. Kommunikationen utåt är en viktig del av den penningpolitiska strategin. Utvärderarna ska granska kommunikation mot allmänhet och marknader och överväga om det finns anledning att ytterligare öka öppenheten och tydligheten på något eller några områden. Uppdraget att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende Utvärderarna ska granska om det i riksbankslagen uttryckta uppdraget att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende är rätt utformat för att säkerställa att på ett effektivt sätt kan verka för finansiell stabilitet. Utvärderarna ska föra en diskussion om och i så fall hur uppdraget till bör förtydligas eller kompletteras. Utvärderarna ska i detta sammanhang analysera ansvars- och rollfördelningen och möjligheterna till ett effektivt samarbete mellan och andra myndigheter som har ansvar för att verka för finansiell stabilitet. Till denna krets hör också regeringen, som ofrånkomligen kommer att delta i samarbetet vid en finansiell kris. Utvärderarna ska diskutera dessa frågor med samtliga berörda myndigheter och organisationer. Utvärderarna ska också analysera hur uppdraget att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende förhåller sig till det penningpolitiska målet och andra uppgifter som har. Instrument och befogenheter. arbete med finansiell stabilitet vilar på möjligheten att vara lender of last resort till institut med likviditetsproblem. I samband med diskussionen om uppdragets utformning och innehåll ska utvärderarna undersöka om har de instrument och befogenheter som krävs för att verka för finansiell stabilitet. Utvärderarna ska granska arbete med att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende . Tonvikten ska ligga på analyser som gjorts och åtgärder som vidtagits före och under finanskrisen. Underlag och analysmetoder. Utvärderarna ska vidare undersöka om har tillgång till det statistiska underlag och de prognos- och analysmetoder som behövs för att verka för finansiell stabilitet. Utvärderarna bör också jämföra arbete på detta område med det arbete som utförs i andra centralbanker. Utvärderarna ska utvärdera kommunikation och öppenhet inom området finansiell stabilitet. Förslag till förändringar. Utvärderarna ska i utvärderingen ge förslag till förändringar och förbättringar inom de utvärderade områdena. Om utvärderarna finner det befogat ska de också ge förslag på ändringar i riksbankslagen eller annan relevant lagstiftning. Utvärderarna ska granska utvärderingsmetoderna inom området finansiell stabilitet och ange vilka metoder som är att föredra. Eftersom utvärderingen ska ges allmän spridning ska utvärderarna skriva rapporten på ett begripligt och strukturerat sätt. BILAGA 4 2010/11:RFR5 Utvärderingen ska påbörjas . Utvärderarna ska ha tillgång till en kansliresurs på halvtid. Resursen ska vara placerad vid finansutskottets kansli och ska bistå utvärderarna med eventuella översättningar, information och underlag som utvärderarna anser sig behöva från för att kunna genomföra utvärderingen. Utvärderingen ska överlämnas i skriftlig och elektronisk form till finansutskott . Utvärderingen ska därefter översättas och sedan publiceras i rapportform för allmän spridning. Utvärderingen ska behandlas av finansutskottet och . Utvärderarna ska efter överlämnandet till finansutskottet vara beredda att delta i dels eventuella presskonferenser om utvärderingen, dels en offentlig utfrågning om utvärderingens uppläggning och resultat. Jämförelse av centralbankers ansvar på området finansiell stabilitet62 Det finns ganska stora skillnader mellan världens centralbanker när det gäller deras uppdrag och hur omfattande det är, i synnerhet i frågor som rör finansiell stabilitet. () offentliggjorde en rapport om centralbanksstyrning och finansiell stabilitet, i vilken en jämförelse görs mellan olika centralbankers uppdrag och funktioner när det gäller finansiell stabilitet63. Rapporten bygger på en jämförelse av 13 centralbanker64 och visar att både stabilitetsmandatet och den rättsliga grunden för detta mandat varierar avsevärt, både under normala förhållanden och i krissituationer. Tabellerna nedan är hämtade från och ger en överblick över bredden på de stabilitetsrelaterade mandaten för de centralbanker som ingick i studien. Observera att tabellerna ger en ögonblicksbild av situationen och att de inte har uppdaterats. 62Vi vill tacka för sammanställningen av denna bilaga. 63Ingves (), Central bank governance and financial stability, arbetsgrupp inom BIS. 64Japan (JP), (SE), (AU), (), (UK), (PL), (CL), (MX), (US), (FR), (TH), (MY) och (PH). BILAGA 5 2010/11:RFR5 Tabell 1 Centralbankers nuvarande stabilitetsrelaterade mandat under normala förhållanden JP SE AU ECB UK PL CL MX US FR TH MY PH Övertalning ("moral suasion") Makrotillsyn Godkännande/anmälan av avvecklingssystem Övertalning ("moral suasion") Penningpolitik med finansiellt stabilitetsmål Källa: Ingves (). Tabell 1 visar hur starkt centralbankernas stabilitetsmandat är under normala förhållanden (ju mörkare skuggning, desto starkare mandat). Det enda mandat som alla centralbanker i studien har om än i skiftande grad är att övervaka betalningssystemen. I övrigt är bilden ganska blandad, där utgör den ena ytterligheten, eftersom den har ett starkt mandat i fråga om de flesta stabilitetsmålen, och , och utgör den andra ytterligheten, med ganska svaga mandat på många av områdena. Det är slående att ingen centralbank som ingick i studien har ett tydligt formulerat mål när det gäller finansiell stabilitet. Alla centralbanker använder emellertid analysramar som tar hänsyn till utvecklingen på den finansiella marknaden. Även den rättsliga grunden för stabilitetsmandaten varierar relativt mycket. Det finns i regel inte samma rättsliga grund för mandat som rör det finansiella systemet som helhet som för mandat som rör bank- och betalningssystemen. Baserat på den undersökta gruppen tycks det finnas en stark rättslig grund i primärlagstiftningen om mandaten är starka. När mandaten är svagare är den rättsliga grunden däremot svagare, vilket innebär att de t.ex. fastställs i extra lagstiftningsuttalanden eller baseras på traditioner. Tabell 2 Centralbankers nuvarande stabilitetsrelaterade mandat under krisförhållanden JP SE AU ECB UK PL CL MX US FR TH MY PH Stödåtgärder utöver särskilt likviditetsstöd Tillsyn/möjligheter att ingripa Krishantering av banker med problem Källa: Ingves (). Tabell 2 visar centralbankernas stabilitetsrelaterade mandat under krisförhållanden. Som konstateras i har de flesta centralbanker som ingick i studien ett fullständigt mandat när det gäller det stöd som centralbanker kan ge i egenskap av lender of last resort och möjligheten att vidta okonventionella penningpolitiska åtgärder. Centralbanker har ofta mandat att ge finansiellt stöd utöver de åtgärder som de kan vidta i egenskap av lender of last resort. Detta förutsätter emellertid ofta ett gemensamt beslut tillsammans med andra behöriga myndigheter. När det gäller övriga funktioner är bilden mer blandad. En anmärkningsvärd observation i är att det är betydligt vanligare att centralbanker har mandat att stötta banker i kristider än att de har ett övervakningsansvar under normala förhållanden, vilket innebär att centralbankerna förväntas agera för att värna den finansiella stabiliteten oberoende av i vilken utsträckning de deltar i övervakningen. En annan observation är att mandatet för de centralbanker som ingick i studien att vidta krisåtgärder i regel var fastställt i lag. För en mer ingående analys, se Central bank governance and financial stability, på BIS webbplats . Uppföljning av pensionsvillkoren inom scenkonstområdet offentliga utfrågning på temat hemlöshet Uppföljning av statens insatser inom havsmiljöområdet Fiskpopulationer i svenska vatten. Hur påverkas de av fiske, övergödning och miljögifter? Inventering av pågående forskning inom transportområdet 2008 Inventering av skatteforskare 2009 offentliga utfrågning om förhållandena i Bortförda och kvarhållna barn i internationella förhållanden Uppföljning av kvinnor intagna i kriminalvårdsanstalt offentliga utfrågning om kultur som kreativ Gasfrågan och energisäkerhet i EU:s yttre förbindelser Uppföljning av hyressättningen inom kulturområdet Uppföljning av statens insatser för småskalig livsmedelsproduktion Svenska fiskbestånd med framtidsfokus Forskning som berör socialtjänstlagen och kompletterande regelverk seminarium om en ny fosterdiagnostisk metod öppna seminarium om äldrefrågor Pumplagen uppföljning av lagen om skyldighet att tillhandahålla offentliga utfrågning om funktionshindrade och öppna seminarium om socialtjänstlagen med fokus på dess utformning och tillämpning inom den 28 offentliga utfrågning om den senaste tidens stora offentliga utfrågning om jämställdhet och makt- strukturer inom kulturens område Samhällsekonomisk kalkylering referat från trafikutskottets Uppföljning av ekologisk produktion och offentlig 2010/11 RFR2 Uppföljning av statens satsning på hållbara städer 2010/11 RFR3 CIVILUTSKOTTET, TRAFIKUTSKOTTET, MILJÖ- OCH Hållbara städer med fokus på transporter, boende och Offentlig utfrågning om vinterberedskapen inom järn-