rir · GZB521 · 2011-05-31 09:00:05 — Därmed torde dessa lärosäten ha svårt att leva upp till de övriga intentioner som regering och riksdag knutit till basanslagets användning. Regeringens kunskaper om lärosätenas framtida ekonomiska åtaganden är inte tillräckliga för att kunna bedöma finansiell risk och lärosätenas förmåga att uppfylla intentioner för basanslagets användning. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning noterar att regeringen i samband med förändringar som beslutades i och med forskningspolitiska proposition nu har vidtagit åtgärder för att hantera problemen kring tolkning och tillämpning av den generella princip för full kostnadstäckning av externfinansierad forskning i högskolan som uttalade . Samfinansieringen har synliggjorts som ett användningsområde för basanslaget. Vidare ställer regeringen i regleringsbreven till de tre statliga forskningsråden och nu tydliga krav på att full kostnadstäckning ska uppnås inom ramen för de medel som ställs till förfogande för forskningsprojekt i högskolan. Regeringen har efterfrågat mer återrapportering. I regleringsbreven , 2010 och 2011 har regeringen begärt in årlig information om omfattningen av samfinansieringen av indirekta kostnader för den externfinansierade forskningen. Vidare finns krav på återrapportering av förbrukningen av anslag som tilldelas för så kallade strategiska forskningsområden. Regeringens uppföljning av forskningen sker dock huvudsakligen på en övergripande nivå där återrapporteringen rörande basanslaget är begränsad. Detta gör att regeringen inte får en tillräckligt utförlig bild av vilka risker som finns inbyggda i systemet och hur basanslaget i realiteten används. Det påverkar möjligheten att återrapportera till om basanslaget används på ett sätt som gör att alla de syften som har givit uttryck för också tillgodoses. sammanfattande bild är att eftersom basanslagets användning inte följs upp mer specifikt finns det en risk för att regeringen och lärosätena inte har tillräcklig kunskap om hur mycket av framtida anslag som är intecknade för samfinansiering. Vidare finns en risk att kostnader skjuts mellan forskning och grundutbildning, eftersom fördelningen av direkta och indirekta kostnader på de båda redovisningsområdena bygger på schabloner. Lärosätenas redovisning har tillkommit för att ge information för olika Många av dessa syften uppfylls, men granskningen visar dels att redovisningen i sig inte hindrar att kostnader skjuts mellan verksamheter, dels att den sammantaget inte ger tillräcklig information om risker för lärosätets ekonomiska hållbarhet . Det innebär också att det blir svårt att följa upp om lärosätena har levt upp till intentioner för basanslagets användning och att bedöma lärosätenas finansiella risktagande. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Rekommendationer till lärosätena: Lärosätena bör utveckla sin interna redovisning så att den ger bättre underlag för att bedöma risker, prioritera och följa upp basanslagets användning. Rekommendationer till regeringen: Regeringen bör överväga om systemet för fördelningen av basanslaget är väl avvägt i relation till målet att varje universitet och högskola ska ha förutsättningar att fatta långsiktiga beslut om sin forskning och att värna lärosätets integritet gentemot samarbetspartner. Regeringen bör utifrån en analys av incitament och risker utveckla sin uppföljning av hur de statliga medlen för forskning fördelas och förbrukas . Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning , 2010, enkätundersökning om forskningens finansiering. Sammanställning av lärosätenas svar. , , Seminarium om användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning. remissvar inför SUHF-modellens införande (dnr 39-2007-1366), . Intervjuer med företrädare för och . Intervju med företrädare för . Intervju med företrädare för . Intervjuer med företrädare för och . Fokusgrupp med företrädare för . Fokusgrupp med företrädare för . Fokusgrupp med företrädare för Formas . Intervju med företrädare för . Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Ekonomisk redovisning 20042009. , Delegations- och attestordning GU . E-post, , . Intervjuer 2010-08-2527 och 2010-09-0607. Projektbudgetar och kontrakt, . Verksamhetsberättelser och årsredovisningar 20042009, humanistiska och naturvetenskapliga fakulteterna. Ekonomisk redovisning 20042009. , Forskningsguide och vissa anvisningar. Resursfördelning för LS 2010/574. Samlingsdokument för beslutsbefogenheter och delegationer vid . Verksamhetsberättelser och årsredovisningar 20042009, området för humaniora och teologi samt naturvetenskapliga fakulteten. Ekonomisk redovisning 20042009. Intervjuer , 2010-04-223, 2010-05-0506. Verksamhetsberättelser m.m., , samhällsvetenskap och teknik samt . Rutin externfinansierad verksamhet, / EA. Intervju med företrädare för . , lönestatistik 2007. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Betänkande 2010/11:KU4, Regeringsformen. Forskningsstrategier 20092012 för 29 lärosäten. Förordning 2000:605, om årsredovisning och budgetunderlag. Förordning 2000:606, om myndigheters bokföring. Proposition 1978/79:119, Om vissa frågor rörande forskning och forskarutbildning. Proposition 1986/87:80, Om forskning. Proposition 1988/89:65, Om formerna för högskolepolitiken. Proposition 1989/90:90, Om forskning. Proposition 1991/92:44, Om riktlinjer för den statliga fastighetsförvaltningen och ombildning av . Proposition 1992/93:1, Om universitet och högskolor, frihet för kvalitet. Proposition 1992/93:37, Om ny organisation för förvaltning av statens fastigheter och lokaler m.m. Proposition 1992/93:170, Forskning för kunskap och framsteg. Proposition 1992/93:171, Forskning i frontlinjen. Proposition 1993/94:100, Förslag till statsbudget för /95. Proposition 1993/94:177, Utbildning och forskning. Proposition 1996/97:141, Högskolans ledning, lärare och organisation. Proposition 1997/98:1, Budgetproposition . Proposition 1998/99:94, Vissa forskningsfrågor. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Proposition 2000/01:3, Forskning och förnyelse. Proposition 2004/05:80, Forskning för ett bättre liv. Proposition 2008/09:50, Ett lyft för forskning och innovation. Proposition 2008/09:134, Forskarutbildning med profilering och kvalitet. Proposition 2009/10:1, Budgetproposition . Proposition 2009/10:18, Ett förenklat elektorsförfarande. Proposition 2009/10:80, En reformerad grundlag. Proposition 2010/11:1, Budgetpropositionen . Regleringsbrev för budgetåren 19982011 avseende universitet och högskolor m.m. Regleringsbrev för avseende för arbetsliv och socialvetenskap. Regleringsbrev för avseende för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Regleringsbrev för avseende Verket för innovationssystem inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Regleringsbrev för avseende . SCB UF 13 . SCB UF 13 . SCB UF 13 . Årsredovisningar från 29 lärosäten 20042009. Akademikernes Sekretariat (2009), Bindinger på universiteternes basismidler til forskning. , (2001), Kontrovers och koncensus: vetenskap och politik , rapport, 9935104273. Nya Doxa: . (2005), Starka forskningsmiljöer?, i (red.) I den absoluta frontlinjen En bok om forskningsstiftelserna, konkurrenskraften och politikens möjligheter. Nya Doxa: . Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning , Li (2007), Has academic freedom survived? An interview study of the conditions for researchers in an era of paradigmatic change. , (1998), Självbestämmande och akademisk frihet. , (2007), Adoption of the Innovation System Concept in . Studies in Economic History: . (2007:15), Tidredovisning behövs i statlig förvaltning. (2006:28), Flerfinansierad verksamhet. (2010:32), i statlig redovisning. EUA (2007), Doctoral programmes in Europes universities: achievements and challenges. (2009), Higher Education in Europe 2009: Developments in the Process. (2009), Analyse af universiteternes og sektorsforskningsinstitutionernes finansiering og organisering. Gadd, (2005), Autonomi och effektivitet i det svenska högskolesystemet. förlag: Åbo. (2006:3R), Högre utbildning och forskning 19452005 en översikt. (2007:33 R), Universitet & högskolor. (2008:19 R), Universitet & högskolor. (2010:10 R), Universitet & högskolor. (2008:22 R), Frihetens pris ett gränslöst arbete. En tematisk studie av de akademiska lärarnas och institutionsledarnas arbetssituation. (2009:3 R), Högskolans ekonomi 19972007 vad har hänt? , och (2007), Om statistiken som beskriver forskningsfinansieringen inom högskolesektorn en rapport från den forskningsstatistiska samverkansgruppen mellan , och . (2010:4 R), Lärares och forskares arbetstid en studie baserad på statistik. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning , (2011), SUHF-modellen i verkligheten. , (1989), Sektoriell forskning och utveckling. Ett diskussionsunderlag, BVN Skriftserie 1989:1. , (1989), Forskarutbildning och politik, i (1989), Universitet och samhälle. Om forskningspolitik och vetenskapens samhälleliga roll. , Bo (2001), Motsträviga myndigheter: sektorsforskning och politisk styrning . Studies in Arts and Science: . Premfors, (1986), Svensk forskningspolitik, Högskole- och forskningspolitiska studier. (2005:21), Lärares arbetstider vid universitet och högskolor. (2011:3), Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor. , (odaterad), Svensk forskningsfinansiering: inriktning och styrning. Slaughter, (2004), Academic Capitalism and the New Economy. Markets, State, and Higher Education. Slaughter, . (1997), Academic Capitalism. Politics, Policies and . SOU 1995:121, , regeringen och forskningen. Några drag i svensk forskningspolitik . SOU 1998:128, Forskningspolitik. SOU 2000:13, Att spränga gränser. SOU 2000:82, Högskolans styrning en utvärdering. SOU 2004:27, En ny doktorsutbildning -- kraftsamling för excellens och tillväxt. SOU 2007:81, Resurser för kvalitet. SOU 2008:125, betänkande. En reformerad grundlag. (2002). Arbetsmiljön vid svenska universitet och högskolor 2002. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Stenius, Per, et al. (2008), First Evaluation of the programme. Stevrin, (1978), Den samhällsstyrda forskningen. SULF (1998), Seniora lärare: tillgång eller belastning?, SULF:s skriftserie; 17. (2003), Fakulteternas utveckling . (2003), En stark grundforskning i . forskningsstrategi 20052008, Rapport 2003:11. (2003), Forskning och forskarutbildning. (2005), Lokalkostnader vid universitet och högskolor. (2006), Forskarutbildningen i . Variation i volym, effektivitet och kostnader . (2007), Finansiering av forskning inom den svenska högskolan 19952006. , (1989), Sektorsforskningens reorganisation, i ), Universitet och samhälle. Om forskningspolitik och vetenskapens samhälleliga roll. aspx?ReportId=143&IF_Language=eng Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Bilaga 1 Enkät till 29 lärosäten om basanslagets användning I denna bilaga redovisas resultat av den enkät som sände ut till 29 lärosäten den 24 mars 2010.152 Syftet med enkäten var att erhålla underlag dels för den aktuella granskningen som behandlar basanslaget för forskning och forskarutbildning, dels för den tidigare granskningen Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor (RiR 2011:3). Enkäten innehöll tio frågor som behandlade externa forskningsbidrag och åtta frågor som berörde basanslagets användning.153 Frågorna 110 i enkäten tillhörde granskningen Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor (RiR 2011:3).154 Frågorna 1118 rör granskningen om basanslaget för forskning och forskarutbildning. Alla lärosäten besvarade frågorna 11a, 12, 13, 14a, 15, 17 och 18. Fråga 14b var en följdfråga som besvarades av alla lärosäten som svarade jakande på fråga 14a. Frågorna 11b samt 16a, b och c har ett bortfall. 152Uppsala universitet, , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , , , , , , , , , Högskolan på , , , , , och . 153Svaren på frågorna om externa forskningsbidrag finns att läsa i (RiR 2011:3), bilaga 1. 154Svaren på frågorna 110 redovisas i (RiR 2011:3), bilaga 1. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Om svaret är ja på fråga 11a, hur ser dessa centralt fattade beslut ut? Fråga 16 hade ett stort bortfall. För frågorna 16a och 16b begärde kompletteringar från lärosätena, vilket är anledningen till att bortfallet skiljer sig gentemot delfråga 16c. Finns det vid lärosätet centralt fattade beslut om hur basanslag ska fördelas på olika ändamål? Alla lärosäten utom två har tagit centrala beslut om hur basanslaget ska fördelas för olika ändamål. 155 Ett av de 27 lärosäten som svarade ja på fråga 11a besvarade inte fråga 11b. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Om svaret är ja på fråga 11a, hur ser dessa centralt fattade beslut ut? Svar från olika lärosäten Huvudsaklig fördelning via verksamhetsbaser samt till en viss del direkt prestationsrelaterad (examen i forskarutbildningen). Ett förslag är att fördelningen ska ske i tre dimensioner: bastilldelning, utförd prestation (endast examenspoäng) och strategiska överväganden. Inom forskning och forskarutbildning fattar rektor inga detaljbeslut utifrån universitetsstyrelsens beslut. Anslag fördelas i en strategisk del till lärosätets prioriterade inriktningar, resterande del fördelas i s.k. volymdel, utifrån ett antal kriterier (publikationer, externa medel m. Rektor beslutar om ett planeringsunderlag. Slutligt beslut tas av styrelsen inkluderat i budget. Styrelsen beslutar att fördelning i första hand ska ske efter fakultetsnämndernas utfall inom bibliometri respektive externa medel. Styrelsen delegerade till rektor att besluta om tillkommande medel. Universitetsstyrelsen fattar beslut om planeringsförutsättningar för kommande verksamhetsår, inklusive en preliminär fördelning. I planeringsförutsättningarna ges uppdrag till nämnderna knutna till användningen av såväl årets anslag som från Rektor fastställer en slutlig fördelning av basanslaget , dels fördelningen från styrelse till nämnder, dels nämndernas fördelning till institutionerna i enlighet med de av nämnderna beslutade fördelningsdokumenten. Resursfördelningsbeslut fattas av högskolestyrelsen. Tillämpar en intern styrmodell med tvåårsplanering utifrån principen om balanserat styrkort. Rektor fastställer och beslutar alla centrala styrdokument i modellen samt har kontinuerliga dialoger med respektive prefekt . Styrelsen och fakultetsnämnder fattar årliga beslut. Anslaget fördelas till fakulteter som i sin tur fördelar till institutioner. Prioriteringar görs på alla nivåer. Rektor tar ett samlat beslut om hur forskningsmedlen ska fördelas på förslag av forskningsutskottet. Anslaget har fördelats utifrån tidigare prestationer/ansökningsförfarande. Ett arbete pågår om den framtida fördelningen . Universitetsstyrelsen har fastställt nya riktlinjer. Fakultetsnämndernas inflytande förstärks vid fördelning av fakultetsanslag. Målsättning: fördelning av fakultetsmedel genomförs i enlighet med övergripande mål och strategier. Övergripande prioritering: forskningens möjlighet att bli mer framgångsrik och konkurrenskraftig. Öka externa intäkter samt att en eller flera miljöer ökar i både storlek och kvalitet och blir nationellt ledande. Forskningsanknytning för viktiga utbildningsområden, utveckla viktiga samverkansområden, särskilt de av betydelse för regionen. Styrelsen beslutar om budgetprinciper och policyer och fördelar anslaget till rektor. Rektor fördelar till nämnderna. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Forskarutbildning finansieras via särskilda rektorsbeslut. En forskningskommitté lämnar förslag till fördelning inför beslut av rektor. Central utlysning i konkurrens (för forskningsprojekt). Högskolestyrelsen fördelar FoU-anslaget till forskningsnämnder. Därefter sker en fördelning från nämnderna till sektioner (forskningsmiljöer). av anslaget till forskning fördelas i relation till grundutbildningens storlek och ska användas för att säkerställa utbildningens vetenskapliga kvalitet. Resterande medel fördelas av de särskilda organen till olika projekt efter ett ansökningsförfarande. Efter avdrag för gemensamma kostnader fördelas forskningsanslag och bidrag av (GruF) och Lärarutbildnings- och forskningsnämnden (LUN). Fördelningen mellan GruF och LUN baseras på andelen helårsstudenter i lärarutbildningen. Huvuddelen av forskningsanslagen ska användas för att bygga upp och bibehålla vitala forskningsmiljöer. Huvudprincipen är att nyanställda doktorander ska externfinansieras. fyra fakultetsnämnder fördelar huvuddelen av forskningsanslaget. fastställer fördelningsprinciper t.ex. professorsschabloner, ämnesstöd, rörlig resurs. Däremot finns inte av rektor beslutade principer. av basanslaget fördelas i form av strategiska satsningar efter beslut av rektor. Fakultetsanslaget styrs delvis till olika ändamål när det gäller fördelningen av rektors fakultetsmedel. Lärosätet fördelar ett ramanslag till områdena (fakulteterna) samt en mindre del där ändamålet är angivet, såsom avsättning för satsning på yngre forskare. Vissa bidrag för specifika strategiska ändamål. Nya doktorander ska ha viss del externfinansiering. Anmärkning: Vissa svar visas här i en något nedkortad version. Sex lärosäten har i sitt svar hänvisat till dokument. Enligt vilka grunder fördelas basanslaget mellan olika nivåer och organisatoriska enheter inom lärosätet? Prestations-/volym del (publiceringar, grad av externfinansiering m.m.) Fast del/historisk bas Ansökningsförfarande och genomförd forskning Anmärkning: Samma lärosäte kan ha angivit flera grunder. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Det är vanligt med prestationsrelaterade grunder vid fördelning av basanslaget. Lärosätena har också ofta en del som går till strategiska satsningar och en annan som baseras på historisk tilldelning. Har lärosätet fastställt regler för samfinansiering vid ansökan av externa forskningsbidrag? av alla lärosäten har fastlagt regler för samfinansiering i samband med ansökan av externa forskningsbidrag. Följer lärosätet centralt upp omfattningen av den kontraktsbundna samfinansieringen av bidragsfinansierade forskningsprojekt? Drygt hälften av lärosätena anger att de följer upp omfattningen av den kontraktsbundna samfinansieringen av bidragsfinansierade forskningsprojekt centralt. Om svaret är ja på fråga 14a, hur stor andel avser kostnader för forskartid (inklusive doktoranders forskartid)? Går inte att ge något generellt svar Ingen forskartid avsätts för samfinansiering Uppföljningen sker på områdesnivå Beslut om samfinansieringsregler gäller from 2010 Summa (av de som svarade ja på fråga 14a) Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning 13 lärosäten har inte besvarat fråga 14b, då den är en följfråga på fråga 14a där samma lärosäten svarade nekande. Av de 16 lärosäten som svarat på fråga 14b är det tio stycken som uppger att de inte vet hur stor andel av den kontraktsbundna samfinansieringen av bidragsfinansierade forskningsprojekt som avser kostnader för forskartid, inklusive doktoranders forskartid. Vidare menar två lärosäten att det inte går att ge något generellt svar, varav en hänvisar till att parallell förbrukning sker vid samfinansiering och att andelen lön därmed kan variera. Ett annat lärosäte svarar att uppföljningen inte sker centralt utan på områdesnivå. Ett lärosäte uppskattar att andelen av samfinansiering som avser forskartid motsvarar omkring hälften, medan ett annat inte avsätter någon forskartid som samfinansiering.156 Ett av de lärosäten som svarat vet inte uppskattar att andelen forskartid uppgår till mer än hälften av den totala kontraktsbundna samfinansieringen av bidragsfinansierade forskningsprojekt. Har lärosätet implementerat den nya redovisningsmodell som SUHF rekommenderar? Fyra lärosäten har i enkäten uppgivit att de inte implementerat den nya redovisningsmodellen. 156Enkätsvar: Denna uppföljning gjordes första gången i första hand för att få en uppfattning om volymen ofinansierade indirekta kostnader (OH) i externfinansierade projekt, i den nya modellen samfinansieringskostnader. Samfinansieringen i forskningsbidrag uppgick till , varav är samfinansiering för externt ofinansierade indirekta kostnader. Huvuddelen av övrig samfinansiering är forskartid. Enkätsvar: (lärosätet har haft ett mycket restriktivt förhållningssätt till samfinansiering och har det skett har det avsett indirekta kostnader). Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Ange i tabellen nedan hur basanslaget fördelades på forskning och forskarutbildning . Om redovisningssystemet tillåter, ange i tabellen hur externa forskningsbidrag fördelades på forskning och forskarutbildning . Fråga 16 c. Om redovisningssystemet tillåter, ange i tabellen nedan hur avgifter för uppdragsforskning fördelades på forskning och forskarutbildning . Svarsredovisning utifrån nio lärosätens svar, i procent Anmärkning: Två av dessa nio lärosäten kan separera alla kostnader förutom lokalkostnader som ingår i indirekta kostnader. I sammanställningen av lokalkostnad och indirekta kostnader baseras redovisningen på svar från sju lärosäten. Genomsnittsvärden beskrivs som ovägda medeltal. Tio av 29 lärosäten har redovisat hur basanslaget har kostnadsfördelats över verksamheten 2009, och nio av dessa har redovisat motsvarande uppgifter för bidrag.157 Ytterligare åtta lärosäten har besvarat frågan, men utan att ha redovisat fullständiga uppgifter. Nio lärosäten har angivit explicit att det inom ramen för deras ekonomisystem inte är möjligt att specificera och särredovisa hur man använt basanslaget respektive externa forskningsbidrag. Tre lärosäten har inte besvarat frågan. På grund av stort bortfall och osäkra siffror har svaren på fråga 16c inte använts i granskningen. 157Riksrevisionens enkät: Fråga 16a, b och c: Ange i tabellen hur basanslaget/externa forskningsbidrag/uppdragsforskning fördelades på forskning och forskarutbildning . Det lärosäte som hade redovisat kostnader för basanslag men inte bidrag mottog inga bidrag 2009. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Är det inom ramen för lärosätets redovisningssystem möjligt att separera kostnaden för undervisningsmomentet (doktorandkurser, handledning, administration, m.m.) inom forskarutbildningen från övriga kostnader för forskning och forskarutbildning? Tre lärosäten svarar att det inom ramen för lärosätets ekonomisystem är möjligt att separera kostnaden för undervisningsmomentet inom forskarutbildningen. Hur stor andel, i procent, av basanslaget uppskattar ni att undervisningsmomentet i forskarutbildningen svarar för? Har inte egen undervisning för forskarutbildning Kan inte svara på frågan: vet inte; redovisningssystemet tillåter inte en sådan uppdelning; avstår från att göra en uppskattning på grund av stor osäkerhet Efterfrågar specificering av frågan för att kunna svara Olika procentsvar: 0, 5, 8-10, upp till 10, 10-15 (handledningsmomentet), . Sex lärosäten anger att de inte har egen undervisning för forskarutbildningen. 14 lärosäten svarar att de inte vet, att ekonomisystemet inte tillåter en sådan uppdelning, eller att de avstår från att göra en uppskattning på grund av stor osäkerhet. Ett lärosäte har missuppfattat frågan. Sex lärosäten har angivit någon form av uppskattning av andel. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Bilaga 2 Urval av fallstudie vid tre lärosäten Syftet med denna bilaga är att redovisa hur urvalet av lärosäten gjordes. Inom denna granskning och den föregående granskningen av oförbrukade forskningsbidrag har en fallstudie gjorts med syfte att undersöka tre lärosäten närmare: , och .