eunbil · GY0N28FA4A · 2011-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning för utrikesrådet Godkännande av den preliminära dagordningen Södra grannskapet inklusive Diskussions- och ev. beslutspunktpunkt Rådet förväntas diskutera den fortsatta utvecklingen i och följa upp diskussionen från och om den framtida inriktningen av EU:s södra grannskapspolitik samt utvecklingen i . Rådsslutsatser kommer eventuellt antas om , , och . Regeringens ståndpunkt: EU och dess medlemsstater måste fortsätta agera resolut för att genomföra UNSCR 1970 och 1973. militära bidrag för att upprätthålla flygförbudszonen i kommer att vara en viktig del av detta. I det korta perspektivet gäller även att hantera, se över behoven av och kräva tillträde för de humanitära insatserna samt se till att sanktionerna efterlevs. I det medellånga perspektivet behöver EU stödja etablerandet av en bred nationell dialog och politisk process i . Vad gäller relationerna med länderna i södra grannskapet anser regeringen att EU måste följa upp slutsatserna från och diskutera konkreta förslag på hur man kan stödja de demokratiska transitionsprocesserna i och . EU måste agera på bred front för att stödja fred, demokratisering, institutionsbyggande samt stärkande av ländernas ekonomier inklusive genom handel och främjande av turism. Planerna på ett nytt partnerskap med EU:s grannländer i syd för demokrati och välstånd stämmer väl överens med regeringens linje, som bl.a. betonar vikten av konditionalitet baserad på ökat stöd till länder som genomför demokratiska reformer och utvecklar en rättsstat. Samma konditionalitet bör även gälla i EU:s östeuropeiska grannskap. Regeringen stödjer antagandet av rådsslutsatser om , , och . Rådet förväntas diskutera läget i fredsprocessen i och de fortsatta ansträngningarna för att återuppta fredssamtalen, inklusive förberedelser inför det Kvartett-möte som planeras . Regeringens ståndpunkt: verkar för en fortsatt aktiv EU-roll i Kvartetten, med utgångspunkt i rådsslutsatserna och . Det är också viktigt med fortsatt starkt EU-stöd för det palestinska statsbyggandet, vilket kommer att diskuteras vid AHLC (internationellt samordningsorgan för det statsbyggande biståndet till de palestinska områdena) . Vidare är det angeläget att EU upprätthåller det politiska trycket för tillträde till , för humanitärt stöd, personer och handelsvaror, inkl export. Utrikesministrarna väntas diskutera situationen i , och och EU:s engagemang i regionen, bl. a. inom ramen för Östliga partnerskapet. Diskussionen kan särskilt väntas beröra regionens frusna konflikter och EU:s roll i konfliktlösningen. Regeringens ståndpunkt: Det är av stor vikt att EU upprätthåller och ytterligare förstärker sin höga och tydliga profil i EU:s närområde. Detta gäller inte minst , där de pågående processerna av EU-närmande inom ramen för Östliga partnerskapet är av särskilt intresse, liksom vikten av ett starkt EU-engagemang till stöd för en fredlig lösning av regionens frusna konflikter. Utrikesministrarna förväntas diskutera situationen i i ljuset av den fortsatt negativa utvecklingen avseende mänskliga rättigheter i landet efter presidentvalet . Flera politiska fångar har dömts till långa fängelsestraff för delaktighet i demonstrationerna efter valet. EU:s krav på att alla som fängslats av politiska skäl måste släppas fria och rehabiliteras med omedelbar verkan har inte hörsammats och trakasserierna mot oppositionella, MR-aktivister och journalister fortsätter. Mot denna bakgrund väntas utrikesministrarna diskutera möjliga ytterligare riktade åtgärder riktade mot den vitryska regimen, i linje med rådsslutsatserna från FAC . Regeringens ståndpunkt: Det fortsatt försämrade läget vad gäller mänskliga rättigheter i motiverar ytterligare åtgärder mot den vitryska regimen. är det viktigt med en fortsatt tydlig engagemangspolitik för det vitryska folket, inklusive stöd till det civila samhället, mer mellanfolkliga kontakter och förenklat resande för vanliga vitryska medborgare till EU. HR avser ta upp mänskliga rättigheter som en diskussionspunkt. förväntas inga rådsslutsatser till utrikesrådet . Bakgrunden till diskussionen är den "översyn" som /EAS har gjort av EU:s MR-arbete . Hur resultaten av denna "översyn" ska diskuteras eller presenteras är inte känt. Regeringens ståndpunkt: Det är välkommet att utrikesrådet diskuterar MR-frågor. Regeringen anser att det är viktigt att fortsätta diskussionerna kring hur EAS effektivt ska kunna implementera EU:s gemensamma MR-politik. Rådet förväntas, på basis av en muntlig presentation av den höga representanten, diskutera läget i uppbyggnaden av den nya utrikestjänsten EEAS. EEAS blev operativ men uppbyggnaden av en fullskalig utrikestjänst fortsätter. Regeringens ståndpunkt: EEAS har skapat nya förutsättningar för samstämmighet, effektivitet och kontinuitet i EU:s externa agerande och är därmed ett viktigt verktyg för att stärka EU som global aktör. SE verkar för att dessa förutsättningar utnyttjas fullt ut. SE fortsätter att stödja HR i uppbyggnadsarbetet som vi verkar för att få genomslag för svenska intressen i EEAS. (ev.) Diskussions- och beslutspunkt. Diskussion om situationen i . Beslut förväntas fattas om att förstärka EU:s restriktiva åtgärder mot Gbagbo och hans regim. Rådet förväntas även anta rådsslutsatser. Regeringens ståndpunkt: Regeringen välkomnar att utrikesministrarna fortsätter att noga följa utvecklingen i landet som är mycket oroande, i synnerhet vad avser bristen på skydd av civilbefolkningen. Regeringen välkomnar 1975 och det internationella samfundets fortsatta försök att verka för att Gbagbo avsäger sig makten till förmån för den av det ivorianska folket valda Ouattara. De regionala konsekvenserna, inte minst i , bör även beaktas. stödjer ett beslut om ytterligare riktade sanktioner mot Gbagbos regim och antagandet av rådsslutsatser. (ev.) Diskussions- och beslutspunkt förväntas fatta beslut om att förlänga EU:s restriktiva åtgärder mot , som löper ut . Eventuellt kommer även slutsatser att antas vid utrikesrådet. Regeringens ståndpunkt: Regeringens stödjer en förlängning av de restriktiva åtgärderna mot i avsaknad av framsteg vad gäller demokratiska reformer och den fortsatta bristen på respekt för mänskliga rättigheter. Europeiska Unionen måste fortsatt följa utvecklingen i och vara beredd att understödja positiva framsteg med ökat stöd och engagemang.