rfr · GY0WRFR3 · 2011-03-09 00:00:00 — Det nuvarande paradigmet för att nå en hållbar utveckling i städer, där stadsförtätning ses som den viktigaste strategin, kräver en ny sorts analys av stadens grönområden och dess funktioner. Förutom grönområdens roll för rekreation och andra sociala värden bör också deras ekologiska värde framhållas. Grönområdens ekosystemtjänster, såsom påverkan av lokalklimat och dagvattenhantering, spelar en viktig roll då de bidrar till att dämpa effekterna av kommande klimatförändringar. När staden förtätas kommer trycket från stadens invånare att öka på befintliga grönområden, vilket kan leda till att deras former framför allt anpassas till vad man ser som mänskliga aktiviteter. Forskning visar dock att grönområden som är anpassade till människan inte behöver vara en motpol till naturliga grönområden med hög biologisk mångfald, utan att dessa sociala och ekologiska värden kan samexistera. Planeringen bör därför ske i enlighet med forskningsrön om grönområdens mångfasetterade roller. Detta synsätt är också ett steg mot att i högre grad än beakta och skapa ett värde kring den kritiska kopplingen mellan biologisk mångfald och ekosystemens roll i klimatanpassningen. Land- och vattenekosystem som finns i staden påverkar och blir påverkade av sociala och ekonomiska aktiviteter. Därför finns det anledning att tala om sammankopplade social-ekologiska system när man vill förklara hur dessa påverkas och bidrar till mänskligt välbefinnande. För att nå en planering som beaktar både ekologiska och sociala värden krävs distinkta analysmodeller som tydligt definierar vilka funktioner och värden det är som bör uppmärksammas och bevaras. Grönområdens betydelse för såväl klimatanpassning som stadsinvånares välbefinnande är exempel på funktioner som blivit alltmer uppmärksammade. I stadsmiljöer är grönstrukturen fragmenterad och uppbruten, vilket påverkar ett flertal egenskaper som behövs för att bibehålla den biologiska mångfalden. Det kan t.ex. hindra arter från att spridas mellan olika områden. Men även stadens invånare påverkas av det uppbrutna landskapet. När innerstadens stadsstruktur med definierade parker är sammankopplade av gröna stråk ger det invånarna en känsla av god tillgänglighet till grönområdena. Människans hälsa påverkas positivt av grönområden i staden; tillgång till grönområden korrelerar med minskningar av stressrelaterade sjukdomar oavsett ålder, kön och socioekonomisk status som den mentala hälsan och koncentrationsförmågan förbättras. Barn med god tillgång till grönområden lider mindre risk att bli överviktiga som grönområdena har en viktig pedagogisk roll i detta sammanhang. Grönområden har stora sociala värden, bl.a. i kulturella, pedagogiska, estetiska och rekreationsrelaterade meningar. Därför är det också viktigt att söka sig mot en stadsplanering som aktivt verkar för sådana sociala aktiviteter, då de bidrar till stadsinvånarnas välbefinnande och därmed den sociala hållbarhetsaspekten. I detta sammanhang bör markanvändningsformer utvecklas där stadsinvånare få större delaktighet i utformning och skötsel av grönområden. För att på ett hållbart sätt utnyttja de värden som grönområden kan bidra med behövs att olika former av grönområden uppmärksammas. Det gäller såväl informell grönstruktur, såsom villaträdgårdar, kolonilotter och golfbanor, som de större gröna kilarna i städernas ytterområden. Små och till synes obetydliga grönområden kan spela en stor roll för grönområdenas ekosystemtjänster och stadens biologiska mångfald. att man planerar för sammankopplade grönområden. Det skapar tillgängliga grönområden för stadens invånare som arters rörlighet möjliggörs och därmed den biologiska mångfalden upprätthålls. Den biologiska mångfalden i staden kan bidra till en ökad resiliens dvs. att stadens förmåga till anpassning till oförutsägbara händelser ökar. att man planerar för tillgängliga och bostadsnära grönområden. Forskning visar att grönområden bör ligga inom 300 m från bostaden för att ha önskade hälsoeffekter. att arbetet för att hantera klimatförändringarna och arbetet för att bibehålla den biologiska mångfalden bedrivs i samförstånd. Framtidens kretslopp i staden Städer konsumerar mycket stora mängder resurser och producerar mycket stora mängder avfall. Ett problem är att mycket lite av det kväve och fosfor från födan som importeras till städer återcirkuleras tillbaka till jordbrukslandskapet. En stor del av näringsämnena hamnar i stället slutligen i havet. Detta är ur ett ekologiskt perspektiv en ohållbar utveckling förutom de stora energikostnader det innebär att ersätta de näringsämnen som exporteras från jordbruket så övergöds, skadas och förorenas andra ekosystem i anslutning till staden. Med ökad miljömedvetenhet har teknisk utveckling och behandling av avloppsvatten för att separera kväve, fosfor och organiskt material ökat, vilket dock ökar kostnaderna för avloppsreningen betydligt. Det finns många intressanta exempel på innovativ renings- och återvinningsteknik där biologiska och tekniska systemlösningar kan komplettera varandra för att skapa kostnadseffektiva lösningar med goda miljöeffekter för att undvika att förorena hav och andra ekosystem. Ett grundläggande problem som ännu inte är löst är att verkligen sluta kretsloppet mellan städer och jordbruksmark. Den snabba urbaniseringen i kombination med en stark globalisering av ekonomin gör att mat och andra resurser dessutom transporteras över hela jorden, vilket ytterligare förvärrar problemet med kretsloppet av näringsämnen; städer i västvärlden utarmar jordbruksmark på andra sidan jorden, ofta i mindre utvecklade länder. För en hållbar stadsutveckling måste städernas ekologiska fotavtryck sluta expandera, och vi måste få till stånd en högre grad av regional självförsörjning i våra städer. För att lyckas med detta krävs mer satsningar på sektorsövergripande arbete. För att minska städernas ekologiska fotavtryck och sluta kretsloppet mellan städer och jordbruksmark krävs ett tillvaratagande av den renings- och återvinningsteknik som finns en ökad regional självförsörjning och en minskad import av mat och andra resurser ett ökat sektorsövergripande arbete. Visioner om den framtida staden av elever från tre svenska gymnasieklasser 2010 Ungdomars visioner om den framtida staden togs fram av elever från tre gymnasieskolor, två i och en i . Skillnaderna i elevernas visioner kan ses mot bakgrund av skillnaderna i skolornas utbildningsprofiler, elevernas socioekonomiska bakgrund och storleken på staden. Eleverna från , som till största delen är elever med invandrarbakgrund, var mest intresserade av sociala och strukturella faktorer, såsom jämlikhet, utbildning och sjukvård. Eleverna från Globala gymnasiet, en innerstadsskola med en inriktning mot hållbar utveckling, fokuserade i huvudsak på globala frågor och miljöfrågor. Eleverna från i , där majoriteten är födda och uppväxta i området, diskuterade i huvudsak faktorer på en mer individuell nivå, såsom mindre självcentrering/egoism och strävan mot att bli en bättre människa. En utförligare beskrivning av arbetet med gymnasieskolorna redovisas i en egen skrift. En lång sammanfattande film, en bildsekvens av metoden och visualiseringar av elevernas visioner genom före- och efterbilder av områden i staden som eleverna själva valde att göra om finns i en webbaserad multimediemiljö, , under rubriken Sustainable and Resilient Cities. Adell, E., Várhelyi, A., Dalla Fontana, M. (2010) The effects of a driver assistance system for safe speed and safe distance - a real-life field study. Part C, doi:10.1016/j.trc.2010.04.006. , K., Rakha, H., Trani, A., van Aerde, M. (2002) Estimating vehicle fuel consumption and emissions based on instantaneous speed and acceleration levels. , 128(2): 182-190. , M., Ardö, J., , J. (2006) Trafikbuller och hälsa i . Rapport 1, Skrifter från Lyssnande - Ljudmiljöcentrum vid . , J. Buovac, S. (2006) Stadstillväxt i 11 svenska städer och dess inverkan på den värmeön . Kandidatuppsats, , . , P.G., Gibrand, M., Kottenhoff, K. (2009) Bus Rapid Transit i ? Kunskapssammanställning med identifiering av forskningsfrågor. Avdelningen för , . Babisch, W. (2005) Seminarium om Buller, hälsa och samhällsbyggande arrangerat av Ljudlandskap för bättre hälsa i samverkan med , 25/11 2005, . Baetens, R., , B.P., Thue, J.V., Tenpierik, M.J., Grynning, S., Uvsløkk, S., , A. (2010) Vacuum insulation panels for applications: A review and beyond. Energy and , 42: 147172. Banister, D. (2009) Dilemmas of sustainable transport. , 15/3 2009. (2010) Solar Thermal Ordinance. , , , J., , , , C. (2005) History and local management of a biodiversity-rich, urban, cultural landscape. Ecology and Society, 10(2): 10. , , , C., , J. (2010) Social-ecological memory in urban gardens Retaining the capacity for management of ecosystem services. Global Environmental Change, 20: 255265. Batten, D.F. (2007) Can economists value waters multiple benefits? Water Policy, 9: 345-362. Behrends, S., , M., , J. (2008) The Impact of : A Definition of Sustainability from an Actors Perspective. Transportation Planning and Technology, 31(6): 693-713. (2010) Social learning and diversity of practice in community gardens in . , , , . 2010/11:RFR3 REFERENSER (2005) Peak ows from thin sedum-moss roof. Nordic Hydrology, 36: 269-280. (2008) The New - The craze for urban poultry farming. Hämtad från: . Berggren-Bärring, A-M., , P. (1995) Grönstrukturens betydelse för användningen. En jämförande studie av hur människor i barnstugor, skolor, föreningar, vårdinstitutioner m.fl. organisationer utnyttjar tre städers parkutbud. Rapport, 95:3, Landskapsplanering, SLU, . , B., , U., , H. (2009) Energieffektivisering vid renovering av rekordårens flerbostadshus. Rapport /22, Avdelningen för energi och byggnadsdesign, . (2008) Plug-in hybrider. Elfordon för framtiden. Elforsk rapport 08:10. (2009) Methods for Determination of Benzo(a)pyrene and High Molecular Weight (> 300 Da) Polycyclic Aromatic Hydrocarbons in Particulate Matter from Exhausts. Doktorsavhandling, , . , M.G., Jonides, J., , S. (2008) The cognitive benefits of interacting with nature. Psychological Science, 19: 1207-1212. Berndtsen, H. (2004) Rolling resistance, fuel consumption a literature review. Technical Note 23, Vejdirektoratet, , . (2008) Investigation into the scope for the transport sector to switch to electric vehicles and plug-in hybrid vehicles. for Business, . , J., , M., , P., , H., Ardö, J., Wadbro, J., , P-O., Skärbäck, E. (2008) Recreational values of the natural environment in relation to neighbourhood satisfaction, physical activity, obesity and wellbeing. , 62(4): e2. (2007) Trafikbuller och ohälsa. Transportforum, , . den , E., Schroten, A. (2007) Traffic noise reduction in Europe: Health effects, social costs and technical and policy options to reduce road and rail traffic noise. Report, CE Delft, . Boldeman, C., , M., , H., , , , A., , , , . (2006) Impact of preschool environment upon childrens physical activity and sun exposure. Preventive Medicine, 42: 301-308. , P., Hunhammar, S. (1999) Ecosystem services in urban areas. Ecological Economics, 29: 293-301. (2010) Passive house Construction. Symbiosis between Construction Efficiency & Energy Efficiency. Licentiatavhandling, Avdelningen för konstruktionsteknik, . REFERENSER 2010/11:RFR3 (2004) Kunskapssammanställning Hållbar Stadsutveckling: en bibliografi. , T., Glad, W., , C., , , , M-L., , A. (2003) Tvärvetenskaplig analys av lågenergihusen i park, . (1999) Handeln i planeringen. (2003) Bättre koll på underhåll. (2008) Buller i planeringen Planera för bostäder i områden utsatta för buller från väg- och spårtrafik. Allmänna råd 2008:1. (2009a) Framgångsfaktorer för översiktsplanering. (2009b). Regelsamling för byggande BBR 2008 (BFS 1993:57 med ändringar t.o.m 2008:6). (2010) Låt staden grönska - Klimatanpassning genom grönstruktur. Brabec, E., Schulte, S., , P.L. (2002) Impervious surfaces and water quality: A review of current literature and its implications for watershed planning. , 16: 499-514. Brander, L.M., Florax, R.J.G.M., Vermaat, J.E. (2006) The emperies of wetland valuation: A comprehensive summary and a meta-analysis of the literature. Environmental and Resource Economics, 33: 223-250. , P., , K., Di , L., , L., , M. Sustainable vehicle fuels do they exist? EESS report 67, Miljö- och energisystem, samhälle, LTH, . Bösch, S., Smidfelt Rosqvist, L., Wendle, B., , J. (2009) Trafikplanering i en hållbar, energisnål stadsutveckling. Trivector Rapport 2009:80. , S., Hass-Klau, C., , P.B. (1998) Traffic Impact of Highway Capacity Reductions: Assessments of the Evidence. (2005) Delivering supermarket shopping: or less traffic? Transport Reviews, 25(1): 51-84. Carlsson-Kanyama, A., , A-L., , P. (2005) Energieffektivisering i bostaden. Förändringar i hushållsarbete för kvinnor och män. Rapport, FOI- R-1900-SE, Energi och miljösäkerhet, FOI. Cervero, R., Radisch, C. (1996) Choices in Oriented Neighborhoods. Transport Policy, 3(3): 127-141. Cervero, R., Kockelman, K. (1997) Demand and the 3 Ds: Density, Diversity and Design. Part D, 2: 199-219. , , , T.L., Seghal, A., , S., Golinelli, D., Lurie, E. (2007) Contribution of public parks to physical activity. , 97(3): 509-514. 2010/11:RFR3 REFERENSER (2007) Ecological land-use complementation for resilience in urban ecosystems. Landscape and , 81(1-2): 46-55. , J., , J., , C. (2006) Incorporating green-area user groups in urban ecosystem management. Ambio, 35: 237-244. , J., , C. (2009) The role of golf courses in biodiversity conservation and ecosystem management. Ecosystems 12: 191-206. Dablanc, L. (2006) Goods transport in large European cities: Difficult to organize, difficult to modernize. , 41: 280-285. (2008) to Planning. , J.E., Kingham, S., Copsey, S., Pearlman Hougie, D. (2003) Em- ployer plans, cycling and gender: will plan measures improve the outlook for cycling to work in the UK? Part D, 8(1): 53-67. Drayton, B., Primack, R.B. (1996) Plant species lost in an isolated conservation area in Metropolitan from 1894 to 1993. Conservation Biology, 10: 30-39. Ds 2008:43 Gör till ett elbilens pionjärland. Ecomove (2010) Hämtad från , J.B., McKinnon, A.C., Cullinane, S.L. (2010) Comparative analysis of the carbon footprints of conventional and online retailing: A last mile perspective. , 40(1-2): 103-123. EEA (2007) Transport and environment: on the way to a new common transport policy. Term 2006: indicators tracking transport and environment in Union. EEA Report 1/2007, . EEA (2008) Transport at a crossroads. Term 2008: indicators tracking transport and environment in Union. EEA Report 3/2009. EEA (2010) Miljösignaler - städer. Hämtad 2010- 11-05 från . Ehrning, U. (2010) Effektivare energianvändning inom vägtransporterna. , Lastvagnar på energiting, . , F. (2007) blå struktur Med studie av Osbäcken. , L., Smidfelt Rosqvist, L., Westford, P. (1996) Trafiksystem för bättre stadsmiljö. Bulletin 138, , , . REFERENSER 2010/11:RFR3 , , , C., Nystrom, M., , G., , J., , B., , J. (2003) Response diversity, ecosystem change, and resilience. Frontiers in Ecology and the Environment, 1: 488-494. , , , J., , , , S., Duit, A., , J., , , , , , H., , C., , J. (2004) The dynamics of social-ecological systems in urban landscapes: and the national urban park, . of Sciences, 1023: 308-322. (2009) The non-linearity of risk and the promotion of environmentally sustainable transport. Accident analysis and prevention, 41(4): 849-855. (2007) Vegetation development on extensive vegetated green roofs: Inuence of substrate composition, method and species mix. Ecological 33: 265-277. , A., Gregersen, N-P., , C., Lövsund, P., , L. Trafiksäkerhet en kunskapsöversikt. Kommunikationsforskningsberedningen (KFB )och , . , C-J., , C., , A. (2009) ÖP RUP Från svag länk till plattform för utvecklingskraft. Rapport 1/2010, Forskningsprogrammet för Stadsregionen och utvecklingskraft (Stout), miljö, KTH. Eon (2009) 2009 /samt . Hämtad från privatkund/produkter_priser/fjarrvarme/reko/2009/vilhelmina.pdf och _priser/fjarrvarme/reko/2009/malmo.pdf. (2000) driving patterns characterization, variability and environmental implications. Doktorsavhandling, samhälle, Trafikplanering, LTH, . , , , H., , K. (2006) Optimizing route choice for lowest fuel consumption Potential effects of a new driver support tool. Part C, 14(6): 369-383. Erixon, H., , A. (2008) Regionens täthet och grönstrukturens potential: Det sub-urbana landskapets utvecklingsmöjligheter i en växande storstadsregion. Rapport, Skolan för arkitektur och samhällsbyggnad, KTH. , H., , , , T. (2008) Social movements and ecosystem services the role of social network structure in protecting and managing urban green areas in . Ecology and Society, 13(2): 39. (2010) och rådets direktiv /31/EU av om byggnaders energiprestanda (omarbetning). Hämtad från =RECH_celex&lang=sv&ihmlang=sv&code=32010L0031. 2010/11:RFR3 REFERENSER , R., Cervero, R. (2010) and the built environment: A metaanalysis. , 76(3): 265-294. Fargione, J., , J., , D., Polasky, F., Hawthorne, P., 2008. Land Clearing and the Biofuel Carbon Debt. / 7 February 2008 / 1 / 10.1126/science.1152747 (2009a). för passivhus, Version 2009. Hämtad från 18.712fb31f12497ed09a58000142/Kravspecifikation_Passivhus_version_ 2009_oktober.pdf. (2009b). Marknadsöversikt för passivhus och lågenergihus i . Ökande efterfrågan på energieffektivt boende och energieffektiva produkter Juni, 2009. Hämtad från: http://www. /download/18.3d9ff17111f6fef70e9800068326/ Marknadsanalys_2008.pdf. Feist, W., , J., Dorer, V., , A. (2005) Re-inventing air heating: Convenient and comfortable within the frame of the Passive House concept. Energy and , 37:1186-1203. Feist, W. (2006). From Low-Energy to the . Hämtad från: _Kranichstein_en.html Fjortoft, I., Sageie, J. (2000) The Natural Environment as a Playground for Children: Landscape Description and Analysis of a Natural Landscape. Landscape and , 48(1-2): 83-97. (2006) Resilience: The emergence of a perspective for socialecological systems analyses. Global Environmental Change, 16(3): 253-267. ., ., ., . (1997) Ecosystem Appropriation by Cities. Ambio, 26(3): 167-172. (2002) Om beroende av motoriserade transporter för vardagens inköp: Tillgänglighet till handel i och 1980-1998. Licentiatavhandling, samhälle, LTH, . Forsyth, A., Oakes, J.M., , B., , K.H. (2009) The built environment, walking, and physical activity: Is the environment more important to some people than others? Part D, 14: 42-49. Fortum och (2009) MobilEl En demonstration av laddhybrider i . , D., Skiba, U., Nemitz, E., Choubedar, F., Branford, D., , R., , P. (2004) Measuring aerosol and heavy metal deposition on urban woodland and grass using inventories of 210Pb and metal concentrations in soil. Water, Air and Soil Pollution Focus, 4: 483499. , L., Kavage, S., , T. (2006) Promoting public health through smart growth. Report, Smart Growth B.C. REFERENSER 2010/11:RFR3 Fuller, R.A., , K.N., , P., , , , K.J. (2007) Psychological benefits of greenspace increase with biodiversity. Biology Letters, 3: 390-394. Gaffield, S., , , , , , R.J. (2003) Public health effects of inadequately managed stormwater runoff. , 93: 1527-33. García-Palomares, J.C. (2010) sprawl and to work: the case of the metropolitan area of . , 18(2): 197-213. , B., , C. (2008) Psychological correlates of car use: A meta-analysis Part F, 11(4): 300-311. , A., , E. (2007) Noise and well-being in urban residential environments: The potential role of perceived availability to nearby green areas. Landscape and , : 115-126. Givoni, B. (1991) Impact of Planted Areas on - A Review. Atmospheric environment Part B: , 25(3): 289-299. Glad, W. (2006) Aktiviteter för passivhus. En innovations omformning i byggprocesser för energisnåla bostadshus. Doktorsavhandling, Tema Teknik och social förändring, . , J., Laube, M., Schwenk, J. (2005) is a Mo- del for Rapid Transit. Race Poverty and Environment, 2005/2006: 75-76. , P., , . (2003) Landscape Planning and Stress. , : 1-18. , P., , , , B., , P., och , A., (1997) Ute på Dagis. 93/1991, SLU, . (2006). Hållbar energianvändning i svensk stadsplanering. Från visioner till uppföljning av och . Tema Teknik och social förändring, . (2008) Sustainable Mobility and incremental change Some blocks for IMPACT. (2007) Bostäder och bebyggelse. I: , A., , M., , R. (red.) Bilder av framtidsstaden tid och rum för hållbar utveckling. Symposium, /. (2010) Nya grepp för hållbara transporter prövas på Norra . Hämtad från /vargotnu.nsf/1/trafik,nya_grepp_for_hallbara_transporter_provas_pa_norra_ alvstranden. , A., , C., , M., Åkerlöf, L. (2006) Trafikbuller och Planering III Ljudkvalitetspoäng. 2010/11:RFR3 REFERENSER Hagson, A. (2003) Effekter av externetablerad handel, särskilt dagligvaruhandeln, på trafikarbete och miljö. Rapport, , . Handy, S. (2005) Smart growth and transport land use connection: What does the research tell us? , 28: 146-167. Hartig, T., , G.W., Jamner, L.D., , , , T. (2003) Tracking restoration in natural and urban field settings. , 23: 109-123. , R., Wall, M. (red.) (2007) Sustainable Solar Housing. Volume 1: Strategies and solutions and Volume 2: Exemplary and technologies. Earthscan, Trowbridge. Haworth, N., Symmons, M. (2001) The relationship between fuel economy and safety outcomes. , F. (2007) Klimatneutrala godstransporter på väg. (2000) De externa handelsetableringarnas framtid en samhällsekonomisk analys av behov och möjlighet till politisk styrning och planering. Uppsats i nationalekonomi, . , A., , E. (2008) Förtätning inom stadsplanering en studie av syftning och framställning i svensk dagspress. Y-uppsats, , . , A., , J. (2010) Inte bilen under milen. Debattartikel som publicerats av kampanjen med samma namn Hjälmdahl, M. (2004) In-vehicle speed adaptation on the effectiveness of a voluntary system. Doktorsavhandling, samhälle, Trafik och väg, LTH, . Holling, C.S., , , . (2008) Panarchies and discontinuities. I: Holling, C.S., . (red). Discontinuities in ecosystems and other complex systems. (2010) E-handelsbarometern Q1 2010. Hunt, J., , J. (2007) Influences on bicycle use. Transportation, 34(4): 453-470. , C., , A., Risser, R. (1998) WALCYNG - How to enhance WALking and CYcliNG instead of shorter car trips and to make these modes safer. Final report, , . (red.) (2008) Trafiken i den hållbara staden. REFERENSER 2010/11:RFR3 Hyllenius, P., , K., Allström, A., Gibrand, M. (2007) Samåkning vid arbetspendling i . Rapport 2007:67, Trivector Traffic. Hägerhed , L. (2006) and its Associations with Asthma and Allergy Among Swedish Pre-School Children. Rapport , Avdelningen för byggnadsfysik, LTH, . IEA PVPS (2010) Trends in photovoltaic applications. Survey report of selected IEA countries between 1992 and 2009. Report IEA-PVPS, T1-19:2010. The IEA PVPS Programme. IEA Solar Heating and Cooling Programme (2010a) Task 40 - Towards Net Zero Energy Solar . org/task40/. IEA Solar Heating and Cooling Programme (2010b) Task 41 Solar Energy and Architecture. Indebetou, L., Smidfelt Rosqvist, L. (2010) Mäns och kvinnors resmönster i konsekvenser m a p miljö, ytbehov och ekonomi. Trivector Rapport 2010:65. IPCC (2007) IPCC Fourth Assessment Report: Climate Change . Hämtad från and_data_reports.htm (2009) Uthålligt lärande om värmen? Domesticering av energiteknik i passivhus. Doktorsavhandling, , . IVSS (2009) Driver Attention Dealing with Drowsiness and Distraction. Rapport 80 A 2008:73471, IVSS program. IWMI (2010) About IWMI. , J.B.C., Kirby, M.X., , W.H., Bjorndal, K.A., Botsford, L.W., Bourque, B.J., , , , R., , J., Estes, J.A., , T.P., Kidwell, S., , C.B., Lenihan, H.S., Pandolfi, J.M., , Steneck, R.S., , , , R.R. (2001) Historical overshing and the recent collapse of ecosystems. Science, 293: 629-637. , P., Kazmierczak, A.E. (2007) The role of urban green spaces in improving social inclusion. 7th in the Built and Human Environment, , UK, 28-29 Mars, 2007.