rir · GZB514 · 2011-04-14 09:00:00 — Regeringen bör pröva andra modeller eller funktioner för att säkerställa samverkan över departementsgränser och mellan myndigheter. En sådan funktion bör ha ett tydligt mandat och beslutsbefogenheter. Regeringen bör se över styrningen av de berörda myndigheterna samt aktuella policydokument så att dessa är samstämmiga och inte ger motstridiga signaler. Regeringen bör i sammanhanget pröva ändamålsenligheten och effektiviteten i nuvarande utformning av mandat och verksamhet. Svenska bidrag till internationella insatser Svenska bidrag till internationella insatser European Union Rule of in Kosovo Liaison and monitoring team Myndigheten för Samhällskydd och Beredskap Organization for Economic Cooperation and Politiken för global utveckling Supreme Headquarters Allied Powers Europe United Nations Mission in Kosovo Svenska bidrag till internationella insatser Svenska bidrag till internationella insatser Lag (1996:1059) om statsbudgeten Förvaltningslagen (1986:223) Myndighetsförordningen (2007:515) Lag (2010:449) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser Förordning (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten Förordningen (2007:1218) med instruktion för (1988:1044) med instruktion för Förordning (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Förordning (2010:1080) med instruktion för Sida Förordning (1989:773) med instruktion för Förordning (1999:1155) om Polisens utlandsstyrka Ds 2002:1, Domare och åklagare i internationella insatser. Ds 2007:46 Säkerhet i samverkan. Ds 2008:48 Försvar i användning. 1995/96:12, Totalförsvar i förnyelse, bet. 1995/96:FöU1, rksr. 1995/96:32. 1998/99:74, Förändrad omvärld omdanat försvar, bet. 1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224. 1999/2000:30, Det nya försvaret, bet. 1999/2000:FöU2, rksr. 1999/2000:168. Svenska bidrag till internationella insatser 2002/03:122 , Gemensamt ansvar: politik för global utveckling, bet. 2003/04:UU3, rksr. 2004/05:4. 2004/05:5, Vårt framtida försvar, bet. 2004/05:FöU4, rskr. 2004/05:143. 2008/09:140, Ett användbart försvar, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292. Budgetpropositioner för år 2005-2011 för utgiftsområde 5, 6 och 7. 1998/99:122, Svenskt deltagande i fredsstyrka i Kosovo, bet.1998/99:UFöU2, rskr.1998/99:252. Prop.2008/09:72 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (KFOR), bet. 2008/09:UFöU2, rskr. 2008/09:153. 2009/10:37, Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (KFOR), bet. 2009/10:UFöU2, rskr.2009/10:120. 2001/02:60 Fortsatt svenskt deltagande i internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF), bet.2001/02:UFöU2, rskr 2001/02:140. 2002/03:21, Fortsatt svenskt deltagande i en internationell säkerhetsstyrka i , bet. 2003/04:UU8, rskr 2003/04:71. 2003/04:71 Fortsatt svenskt deltagande i en internationell säkerhetsstyrka i bet. 2003/04:UFöU2, rskr 2003/04:245. 2005/06:34, Fortsatt svenskt deltagande i en internationell säkerhetsstyrka i , bet. 2005/06:UFöU1, rskr 2005/06:83. 2006/07:83, Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i , bet. 2006/07:UFöU3, rskr.2006/07:192. 2008/09:69, Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i ISAF, bet. 2008/09:UFöU1, rskr 2009/10:146. 2009/10:38, Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i ISAF, bet 2009/10/UFöU1, rskr.2009/10:32. 2010/11:35, Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i ISAF, bet. 2010/11:UFöU1, rskr. 2010/11:108. Regeringens skrivelse 2000/01:2, Att förebygga väpnade konflikter, bet. 2000/01:UU4. revisorer freds- och hjälpinsatser 2001/02:RR17. Svenska bidrag till internationella insatser Regeringens skrivelse 2004/05:52, Regeringens politik för humanitärt bistånd, rskr.2004/05:52. Regeringens skrivelse 2007/08:51, Nationell strategi för svenskt deltagande i freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet, bet. 2007/08:UFöU4, rskr. 2007/08:257. Regeringens skrivelse 2007/08:89, politik för global utveckling, bet. 2007/08:UU5, rskr. 2007/08:252. Regeringens skrivelse 2009/10:129, Att möta globala utmaningar skrivelse om samstämmighet för utveckling, bet. 2009/10:UU14, rskr. 2009/10:283. Regleringsbrev för , Försvarsmakten, , Myndigheten för säkerhet och beredskap, och Sida för år 2005-2011 , Kriminalvårdens arbete med att förebygga återfall i brott. Verkställighetsplanering och samverkan inför de intagnas frigivning, RiR 2009:27. SOU 1999:29, Internationell konflikthantering att förbereda sig tillsammans. SOU 2000:74, Att verka för fred ett gemensamt fredscentrum i . SOU 2001:104 Samverkanscenter i för katastrof- och fredsinsatser. SOU 2009:76 Svenskt rättsväsende i internationella uppdrag, m.m. Årsredovisningar för , Försvarsmakten, MSB, och Sida för år 2005-2010. Policydokument, strategier m.m. Samarbetsstrategi för utvecklingssamarbetet med Kosovo, , bilaga 1 till UF2009/45168/EC, . strategi för utvecklingssamarbetet med för perioden , Bilaga 1 till UF2009/46364/ASO, . Strategi för Sidas humanitära bistånd 2008-2010. Bilaga till regeringsbeslut , Dnr: 002007147656/SR. Svensk inriktning avseende säkerhetssektorreform, , , Försvarsdepartementet, daterad . Strategi för stöd till det internationella engagemanget i , bilaga 1 till UF2010/36396/ASO, . Svenska bidrag till internationella insatser Policy för säkerhet och utveckling inom svenskt utvecklingssamarbete, Bilaga till UF/2010/38380/SP, . ESV 2008:19, , Försvarsmaktens interna styrning och kontroll. ESV 2010:32, , i statlig redovisning. Försvarsmakten, 2009. Försvarsmaktens utvecklingsplan , 23 320:51391, . Försvarsmakten, , 09 833:75758, 31-10-2005. MSB, MSB:s inriktning för civil-militär samverkan vid internationella insatser, Dnr 2009-15137, . MSB, MSB:s kapacitet att sekondera personal till insatser inom ramen för civil konflikthantering, Bilaga III 1(3) Dnr2009-8291, . , Årlig revision PM 2007, Dnr 32-2007-0835. , Årlig revision, rapport Dnr 32-2008-0655-3. , Årlig revision, rapport Dnr 32-2009-0559. , M., , P., Hartoft, P., och M. , Civil-militär samverkan vid internationella insatser: från koncept till praktiskt genomförande, FOI-R-0727-SE, . , J., Recent Experiences with Comprehensive Civil and Military Approaches in International Operations, , DIIS REPORT 2009:09. de Coning, C., The United Nations and the Comprehensive Approach, , DIIS REPORT 2008:14. Derblom, M.,Frelin,J.,, , , C., Tejpar, J., Utvärdering av PRT MeS, FOI, FOI-RH-0951-SE. 2009, Öppen version. , R., Haldén, P., Laudable, ahistorical and overambitious: security sector reform meets state formulation theory, artikel i , Security and Development, . , R., Civil-Military Aspects of Effectiveness in Peace Support Operations, FOI-R-2480-SE, February 2008. , R., Complex Peace Operations and Civil-Military Relations, Winning the Peace, Routledge . Svenska bidrag till internationella insatser Ekengard, A., Svensk militär ledningsfilosofi möter samtida fredsfrämjande operationer, FOI-R-2948-SE, Försvarsanalys, . , M. och ., Civil-militär samverkan på departementsnivå påverkan från fältnivån i . Försvarshögskolan, FHS I:39, 2007. Fishstein, P. Winning hearts and minds? Examining the relationship between aid and Security in Province, Center, Tufts university, 2010. Gross E., EU and the Comprehensive Approach, , DIIS REPORT 2008:13. House of Commons, , The Comprehensive Approach: the point of war is not just to win but to make a better peace, Seventh Report of Session 2009-10, Published on 18 2010. , P. V., Nato´s Comprehensive Approach to Crisis Response Operations, , DIIS REPORT 2008:15. Macdermott, J., Humanitära organisationers villkor för civil-militär samverkan, FOI-R-2808-SE, Försvarsanalys, . , C., , C., Derblom, M. och ., Comprehensive Approach i fredsfrämjande insatser. Den allomfattande insatsens beståndsdelar. FOI-R-2804-SE, Försvarsanalys, . , The DAC Handbook on Security Sector Reform, 2007. , A. i . Hur förenar vi säkerhet med utveckling? En översyn av Provincial Reconstruction Team, 2008. , S., Kampen om hearts and minds i . FOI-R-2803-SE, Försvarsananlys, . Premfors, R., , G. Stepputat, F., Approaches to International Operations, The cases of , UK and the , , DIIS REPORT 2009:14. Stepputat, F., Synthesis Report: Civil-Military Relations in International Operations, A Danish Perspective, , DIIS REPORT 2009:16. , A., Losing Hearts and Minds in , Viewpoints Special Edition, , 1979-2009: In the , , 2010. Svenska bidrag till internationella insatser Civil-militär samverkan i internationella insatser: en jämförelse av , och . FOI, konsultrapport på uppdrag av 2010. Utvärdering av , opublicerad Ds, 2007. Intervjuer med representanter för Intervjuer med representanter för Försvarsdepartementet Intervjuer med representanter för Intervjuer med representanter för Sida Intervjuer med representanter för Försvarsmakten Intervjuer med representanter för RPS Intervjuer med representanter för FBA Intervjuer med representanter för MSB Svenska bidrag till internationella insatser Bilaga 1 Fördelning av kostnader enligt särkostnadsmodellen tillämpar regeringen en särskild modell, den så kallade särkostnadsmodellen. Införandet av modellen motiverades utifrån att den möjliggör en tydligare styrning och bättre beslutsunderlag. Ytterligare en aspekt som framförts är att efter en förändring skulle redovisa på likartat sätt som många andra länder inom EU och Nato.203 Enligt denna modell budgeteras och redovisas endast sådana kostnader som uppkommer i samband med en internationell insats, dvs. kostnader och utgifter som Försvarsmakten annars inte skulle ha haft.204 Särkostnadsmodellen bygger på en uppdelning mellan olika kostnader. I korthet handlar det om ordinarie kostnader och särskilda kostnader som endast blir aktuella vid en internationell insats. I en arbetspromemoria från Försvarsdepartementet om särkostnadsmodellen205 redovisas vilka kostnader som ska ingå som särkostnader. Exempel på sådana kostnader är missionsförberedande utbildning, lönetillägg som tillkommer vid utlandsmission, förbandsrekognoseringar, inspektionsresor, materieltransporter, rotations- och ledighetsresor, missionsanpassad materiel, kost, lokalanställdas löner, kommunikationssamband, avveckling av camp, hemkomstverksamhet och erfarenhetsseminarium. även grundlön för reservofficerare, beredskapskontrakterad personal och missionsrekryterad personal. Se specificerat i tabellen nedan. Den största skillnaden i beräkningen av särkostnader i jämförelse med tidigare redovisningsmodeller är att lönekostnader för fast anställd personal inte längre räknas som särkostnader när personen befinner sig på Liksom tidigare räknas inte heller kostnader för ledning och sambandsuppgifter som genomförs vid högkvarteret, dvs. det berednings- och analysarbete som sker i . Inte heller den utbildning som 2007/08:1 utg. omr. 2006/07:1 utg.omr. 205Försvarsdepartementet, utkast Promemoria daterad . Svenska bidrag till internationella insatser förbanden genomför på sitt hemmaförband räknas, utan enbart den specifika missionsförberedande utbildning som sker på Livgardet i anslutning till att förbandet ska skickas i väg. Transportkostnader till och från insatsområdet räknas som regel som en särkostnad men belastar inte alltid den internationella insatsen eftersom Försvarsmakten ändå måste genomföra viss övning och personalen måste få flygtid. Samtlig materiel införskaffas och avskrivs av grundorganisationen och belastar inte den internationella insatsen. Anslaget belastas enbart med driftskostnader och underhåll samt kostnader för att återställa materielen till ursprungligt skick.206 Missionslönetillägg, inklusive utlandstraktamente och andra tillägg enligt utlandsavtalet, som uppkommer vid genomförande av utlandsmission. Missionslönetillägg, inklusive utlandstraktamente och andra tillägg enligt utlandsavtalet, som uppkommer vid genomförande av utlandsmission. Grundlön (i det fall reservofficeren rekryterats till att genomföra en specifik utlandsmission) Missionslönetillägg, inklusive utlandstraktamente och andra tillägg enligt utlandsavtalet. Missionslönetillägg, inklusive utlandstraktamente och andra tillägg enligt utlandsavtalet. Grundlön (vid beslut om insats med förbandet) Missionslönetillägg, inklusive utlandstraktamente och andra tillägg enligt utlandsavtalet (vid beslut om insats med förbandet). (Utgifter i form av beredskapstillägg utgör inte en särutgift.) Grundlön, Missionslönetillägg, inklusive utlandstraktamente och andra tillägg enligt utlandsavtalet. In- och utryckningsresor, kontingentschefstillägg Funktionsuppföljning, förbandsrekognoseringar, inspektionsresor m.m. är i sin helhet att betrakta som 206 Underlag från Försvarsmakten. Svenska bidrag till internationella insatser Materieltransporter, rotationsresor, ledighetsresor m.m. under hela insatstider utgör i sin helhet särutgifter. Tillkommande utgifter för utförda transporter utförda inom ramen för eller SAC är särutgifter (men inte själva Enbart mycket specifika missionsanpassningar som inte kan relateras till förbandets normala utrustning, (inklusive återanskaffning) är att betrakta som särutgift. Utgifter som uppstår för att driva och genomföra missionen är i sin helhet att betrakta som särutgifter. Består av bland annat kost, lokalanställdas löner och Utgifter för att upprätta kommunikationssamband, med hjälp av till exempel satellit, är i sin helhet särutgifter. Återställande av materiel, avveckling av camp m.m. är i sin helhet att betrakta som särutgifter. Enbart missionsutbildning för missionsrekryterade förband. Utgifter för verksamhet som sker efter hemkomsten, i form av återträff, hemkomstverksamhet och erfarenhetsseminarium, är i sin helhet att betrakta som Eventuella särintäkter som uppstår vid genomförandet av mission tillgodoräknas 6:1.2, såsom intäkter från andra länder för tjänster avseende camp. Svenska bidrag till internationella insatser Svenska bidrag till internationella insatser Försvarsmakten har en insatsförbandsorienterad ekonomistyrningsmodell (FEM) vars kärna utgörs av resultatstyrning genom uppdrag. Enligt 2009 framgår att det innebär att de så kallade produkterna, till exempel ISAF och KFOR, får bära samtliga sina kostnader, inte bara särkostnaderna som kommer genom anslagsfördelningen. Gemensam verksamhet produktionsstyrs med hjälp av uppdrag och genom beställningar från primärverksamheten. Primärverksamheten får bära kostnaderna för sina beställda tjänster genom interndebitering. Kostnaderna för viss gemensam produktion fördelas på produkterna. Försvarsmakten redovisar i sin årsredovisning även kostnader för internationella insatser i enlighet med myndighetens produktredovisning. Se tabell nedan. Tabell: Redovisning av Försvarsmaktens kostnader i enlighet med produktredovisningen (mkr) Produktgrupp 07 Internationella insatser Källa: Produktredovisning Försvarsmaktens årsredovisningar 2007-2010 Svenska bidrag till internationella insatser Svenska bidrag till internationella insatser Bilaga 3 Översikt av bidrag i form av personal Utsänd personal per myndighet och insats . DV FBA KKV MSB EULEX, Kosovo, EUPOL, AFG, Svenska bidrag till internationella insatser Svenska bidrag till internationella insatser Baserat på FBA sammanställning samt Försvarsmaktens årsredovisning 2010. DV = ; FBA = ; KKV = Kriminalvården; MSB = Myndigheten för samhällsskydd och beredskap; RPS = ; TV = ; FM = Försvarsmakten Svenska bidrag till internationella insatser Krav på att delta RPS:s deltagande är fastställt i en särskild förordning.207 FBA:s har inskrivit i sin instruktion att myndigheten har att ansvar för att underhålla en nationell resurspool för vilka det inte finns någon naturlig eller definierad huvudman. I MSB:s instruktion anges att myndigheten ska ha möjlighet att bidra med personal i olika former.208 I regleringsbreven anges att myndigheten ska stödja internationella insatser inom civil konflikthantering och andra biståndsinsatser. Regleringsbrev kontra enskilda beslut RPS och Försvarsmakten är de enda myndigheter som har ett, eller för RPS:s del två, regleringsbrev som sätter ramarna för verksamheten i form av inriktning, omfattning och finansiering. I dessa regleringsbrev specificerar regeringen det förväntade antalet tjänster som ska bemannas och till vilken insats.209 uppdateras ofta tre till för att korrigera för nya behov eller för att prioritera om bland givna insatser.210 MSB och FBA får särskilda separata regeringsbeslut med bidrag för att kunna sekondera personal till internationella insatser. myndigheterna vid årets början inte vet i vilken omfattning som verksamheten ska bedrivas. Både MSB och FBA har i intervjuer uttryckt att detta har varit försvårande i planeringen av verksamhet. har regeringen tagit så kallade inriktningsbeslut för MSB och FBA:s verksamhet vad gäller sekonderingar. Dessa inriktningsbeslut har inte täckt hela årets verksamhet utan nya beslut har kommit , men besluten har ändå gett myndigheterna en bättre framförhållning för att kunna genomföra verksamheten.211 207Förordning (1999:1155) om RPS:s utlandsstyrka, 2 § Vid ska det finnas en utlandsstyrka med uppgift att utföra internationell fredsfrämjande verksamhet utomlands i den omfattning som regeringen bestämmer. 208MSB ska enligt 8 § i myndighetens instruktion (SFS 2008:1002) kunna medverka med insatser i internationella humanitära verksamhet och får delta i räddnings- och katastrofinsatser vid katastrofer i andra länder som fordrar omedelbara åtgärder. Myndigheten ska även kunna stödja biståndsinsatser som avser humanitär minhantering, stärkande av katastrofberedskap och tidig återuppbyggnad efter katastrofer. MSB och före det har haft ett liknande uppdrag om deltagande i internationella insatser (åtminstone) sedaninstruktionen daterad 1988. 209Regleringsbrev för anslag 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet, , protokoll I:9 vid regeringssammanträde UF2010/75652/UD/ PLAN (delvis) samt Regleringsbrev utg. omr.7 RPS 210Statsliggaren, ESV. 211Intervjuer representanter för MSB och FBA. Svenska bidrag till internationella insatser Egen personal kontra extern rekrytering Medan RPS och Försvarsmakten rekryterar personal från sin egna led, så kallad uniformerad personal, så rekryterar både MSB och FBA på den öppna marknaden. Olika krav på redovisning RPS har motstridiga krav i sina regleringsbrev För de personalbidrag som beslutas enligt särskilda regleringsbrev för RPS och Försvarsmakten anges inga återredovisningskrav. Istället refererar regeringen till de återrapporteringskrav som angett i Försvarsmaktens respektive RPS:s huvudsakliga regleringsbrev inom utgiftsområde 6 respektive fyra.212 I RPS:s regleringsbrev återfinns inga återrapporteringskrav på RPS:s deltagande med personal i internationella insatser.213 I RPS:s regleringsbrev från utgiftsområde 7 anges däremot att RPS ska redovisa deltagandet i och utbildning inför freds-, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande insatser i samband med RPS:s årsredovisning.214 Motsvarande krav har funnits sen 2010. refererades endast till RPS:s regleringsbrev inom utgiftsområde 4 där motsvarande krav angavs. Försvarsmakten har inga krav på återrapportering men redovisar ändå bidraget I Försvarsmaktens regleringsbrev inom utgiftsområde 6 har det inte funnits några krav på återrapportering om dess deltagande med sekonderad personal till internationella insatser. MSB har ambitiösa återrapporteringskrav i regleringsbrev MSB har vid dess bildande i uppdrag att för Försvarsdepartementet redovisa en sammanfattande analys av omfattning, inriktning och finansiering av genomförda insatser. Redovisningen ska även omfatta en sammanfattande analys av insatsernas resultat. ska bedömningen redogöra för på vilka sätt den nationella strategin för 212Regleringsbrev för om anslag 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet, , protokoll I:9 vid regeringssammanträde UF2010/75652/UD/ PLAN(delvis). 213För den senaste versionen se Regleringsbrev för om och övriga myndigheter inom polisorganisationen. Regeringsbeslut I:52, . 214Regleringsbrev för om anslag 1:1 Biståndsverksamhet, anslagspost12 Freds-, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande Svenska bidrag till internationella insatser svenskt deltagande i internationell freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet (skr. 2007/08:51) har påverkat planering och genomförande av insatsen. finns det även med att redovisningen, i relevanta fall, ska beakta regeringens ambition när det gäller ökad samordning mellan civila och militära aktörer.215 FBA har inga särskilda krav på rapportering kring sekonderingar utöver månatlig sammanställning FBA har inga specifika krav på att rapportera om sekondering av svensk personal. Myndigheten ska redogöra för utfallet av samverkan med övriga myndigheter inom området. Myndigheten ska även rapportera till regeringen (UD) om det totala civila svenska deltagandet i internationella insatser. hade FBA även i uppdrag att redovisa akademins erfarenhetshantering från svenskt deltagande med civil personal i internationella freds-, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet.216 hade FBA i uppdrag att bidra till regeringens resultatskrivelse om politiken för global utveckling.217 Olika finansiella förutsättningar och redovisningsprinciper MSB finansieras av avgifter och genom grundanslag för beredskap MSB:s internationella insatser finansieras av avgifter, bidrag och anslag. MSB ska uppnå full kostnadstäckning för direkta kostnader genom avgiftsfinansiering medan indirekta kostnader för denna verksamhet ska belasta anslagsmedel i utgiftsområde 6218 och avräknas från 215Regleringsbrev för om Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Försvarsdepartementet, regeringsbeslut18, , Fö2009/1743/SSK, Fö2009/2522/ SSK, Fö2009/2545/SSK m.fl. Redovisningen ska även omfatta en sammanfattande analys av insatsernas resultat och ske i en separat årlig rapport. Myndigheten ska även, senast efter avslutad insats, lämna en rapport med preliminär bedömning av insatsen och dess effekt till Försvarsdepartementet. 216Regleringsbrev för om , . Regeringsbeslut , UF2008/14589/USTYR. 217Myndigheten ska redogöra för hur man inom ramen för den egna verksamheten och i samarbete med andra aktörer har arbetat för att bidra till genomförandet av politik för global utveckling under den globala utmaningen Konflikter och sviktande situationer som beskrivs i regeringens skrivelse politik för global utveckling (skr. 2007/08:89) till . Rapporteringen ska vara till handa senast 218Enligt MSB:s regleringsbrev 2009 2011. Svenska bidrag till internationella insatser biståndsbudgeten.219 Enligt regleringsbrevet ska denna post uppgå till ; faktiskt utfall blev 121 miljoner kronor.220 MSB tolkning, som även har bekräftats av Regeringskansliet221, är att ska tolkas som ett minsta belopp. Villkoret för anslag 2:7 anslagspost 1 är oförändrat 2010 och 2011 utan att förtydligande angående beloppets status gjorts. Vissa direkta kostnader (det vill säga kostnader såsom lön och förmåner som uppstår när en person skickas ut på uppdrag rörande civil konflikthantering) finansieras genom bidrag från genom särskilda beslut. respektive 2010 rörde sig dessa bidrag om 36,6 respektive . Dessa bidrag redovisas som intäkt av avgifter hos MSB. FBA finansieras av anslag och bidrag FBA i sin tur finansieras av anslag och bidrag. Bidragen redovisas som intäkt av bidrag222 och utgör en stor andel223 av totala intäkter. Bidragen utbetalas efter särskilda beslut från UD.224 FBA får använda anslagsmedel för att finansiera avgifts- och bidragsfinansierad verksamhet utan begränsning. Myndigheten får även bestämma och ta ut avgifter för sin kursverksamhet i den utsträckning myndigheten själv väljer samt får använda avgiftsintäkterna fritt.225 FBA har därtill anslag under utgiftsområde 5 och 7 till sitt förfogande. Anslagen används till såväl direkta som indirekta kostnader och OH. 219Villkor för anslag 2:7 aanslagspost1 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap punkt 9.