rir · GZB516 · 2011-04-20 09:00:00 — ändrades reglerna för arbetskraftsinvandring.122 Det har lett till att ansökningar om prövning numera även inkommer från sökande, särskilt läkarutbildade, som inte befinner sig i , med följden att ärendemängden på har ökat123. Med anledning av de ändrade reglerna anser sig inte längre kunna ställa krav på uppehålls- och arbetstillstånd vid ansökan om prövning för läkare och sjuksköterskor, utan utreder även ansökningar från sökande utanför Sverige.124 Gruppen sökande som inte befinner sig i tenderar enligt att i stor utsträckning kontakta handläggarna med frågor som rör kompletteringsprogrammet och kraven för att få svensk legitimation. har därför tagit fram ett automatiskt e-postsvar för denna sökandegrupp. Enligt handläggarna på finns det dock behov av tydligare information på engelska om kraven för och vägen till svensk legitimation. Företrädare för myndigheten anger också att mängden ärenden i kombination med befintliga handläggarresurser gör att ärendena får vänta på aktiva handläggarinsatser i framför allt den inledande prövningsfasen. Det förefaller således finnas ärendebalanser även på Socialstyrelsen.125 3.5.1Goda förutsättningar för att verka länge på arbetsmarknaden Mellan och har 462 läkare och 34 sjuksköterskor utbildade i tredjeland har fått svensk legitimation. Till det ska läggas 2 309 läkare och 558 sjuksköterskor utbildade inom EU/EES/ Åldersspridningen bland de sökande visar att de har förutsättningar att vara verksamma länge som sjuksköterska respektive läkare på svensk arbetsmarknad. 2009 utgjorde läkare utbildade utomlands drygt hälften av dem som beviljats läkarlegitimation. Motsvarande andel för sjuksköterskor utbildade utomlands var . 1226 kap utlänningslagen (2005:716). 2007/08:147, bet. 2008/09:SfU3, rskr. 2008/09:37. 123Antal ansökningar om prövning för tredjelandsutbildade läkare: 793 ansökningar (2006), 812 ansökningar (2007), 956 ansökningar (2008) och 928 ansökningar (2009). Intervju med företrädare för ledning och kompletterande uppgift . 124Intervju med företrädare för ledning . En jämförelse kan göras med som fortfarande ställer krav på uppehålls- och arbetstillstånd vid ansökan om utlåtande eller behörighetsbevis för lärare. 125Intervjuer med företrädare för ledning och med handläggare . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning 3.5.2Processen fram till legitimation tar för tredjelandsutbildade Processen fram till läkar- och sjuksköterskelegitimation för personer utbildade i tredjeland tar . Totaltiden för den halva av läkarna utan vidareutbildning som återfinns i mitten av material varierar mellan 4,3 och Motsvarande uppgift för läkare med vidareutbildning varierar mellan 1,8 och (). För sjuksköterskorna varierar totaltiden för den mittersta hälften av alla ärenden mellan 2,4 och (). Någon tidsgräns för kompletteringsprogrammet har inte definierats av någon part. En jämförelse mellan tidsutfallet för genomförandet av kompletteringsprogrammet (när kraven på svenska är uppnådda) för dessa ärenden och den kortast möjliga tiden för att genomföra momenten visar emellertid att den faktiska genomförandetiden för dessa sökande kraftigt överstiger kortast möjliga tid. 3.5.3Kompletteringsprogrammet viktigaste orsaken till Tiden för handläggning utgör i sig en mycket begränsad del av den totala tidsåtgången. Det är genomförandet av kompletteringsprogrammet, inklusive att nå uppsatta krav på kunskaper i svenska, som förklarar merparten av tidsåtgången. Det finns också en stor spridning mellan de olika ärendena, något som indikerar såväl individuella orsaker hos de sökande, som orsaker i systemet. Några anledningar som har framförts är att sökande ibland är föräldralediga under processen eller har problem att finansiera tiden i kompletteringsprogrammet. Andra orsaker kan vara det begränsade antal provtillfällen som erbjuder och att den sökande kan ha svårigheter att finna praktikplatser. 3.5.4Ökad ärendemängd efter praxisändring har som en konsekvens av förändrade regler för arbetskraftsinvandring slutat att begära uppehålls- och arbetstillstånd av sökande utbildade i tredjeland som ansöker om prövning. I det avseendet gör en annan bedömning än . praxisändring har bidragit till en ökad mängd ansökningar från sökande utanför , vilket i sin tur har medfört väntetider och ökad arbetsbelastning på handläggarna. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning 3.5.5Brister i informationen skapar merarbete Trots regeringens bemyndigande har inte tagit fram föreskrifter för till exempel läkare och sjuksköterskor. Det minskar informationen till de sökande om processen fram till legitimation. granskning indikerar också behov av förbättringar av informationen till de sökande. Det är till exempel vanligt att de sökande får komplettera sina ansökningar (av läkarnas och av sjuksköterskornas prövningsansökningar måste kompletteras). Vidare skickar en mindre andel av läkarna initialt sin ansökan till fel myndighet. När vid omprövning ändrar sitt beslut om kompletteringsprogram för läkarna är den vanligaste orsaken att den sökande har bifogat ny information. har inlett en översyn av informationen på sin webbplats, bland annat med anledning av den ökning av antalet ansökningar från sökande utanför som förändringen av reglerna kring arbetskraftsinvandring medfört. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Kompletterande högskoleutbildningar är ett samlingsbegrepp för utbildningar på universitet och högskolor, som syftar till att komplettera avslutade utländska högskoleutbildningar för att underlätta för akademiker med utländsk utbildning att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. De är vanligast inom reglerade yrkesområden (till exempel lärare, läkare och sjuksköterskor). På vissa lärosäten finns även kompletterande utbildningar för bland annat ekonomer, jurister och andra yrkesgrupper, även om utbudet av utbildningsplatser på dessa utbildningar generellt är litet. Utbildningarna riktar sig vanligtvis till personer med avslutade högskoleutbildningar från länder utanför EU/EES/. I detta kapitel redogör vi för dessa utbildningars innehåll, finansiering och dimensionering samt lärosätenas information till målgruppen. 4.1Regeringens uppdrag till universitet och högskolor att anordna kompletterande högskoleutbildningar Regeringen ger i regleringsbrev ett antal universitet och högskolor i uppdrag att anordna kompletterande högskoleutbildningar inom några utbildningsområden för ett visst antal helårsstudenter. Kompletterande högskoleutbildningar på grundnivå och avancerad nivå styrs av förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. Enligt förordningen är syftet med dessa utbildningar att de ska ge studenter som har en avslutad utländsk högskoleutbildning möjlighet att avlägga en motsvarande svensk examen eller få kunskaper för att kunna få behörighet att i utöva det yrke som den utländska utbildningen har förberett dem för.126 Den sammanlagda omfattningen av utbildningen får 1262 § 1 och 2 förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. Förordningen trädde i kraft och upphävde den tidigare förordningen (1995:889) om en särskild teoretisk och praktisk utbildning vid universitet och högskolor som utfärdades . Denna utbildning omfattade 40 poäng (motsvarande heltidsstudier). Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning vara högst 120 högskolepoäng (motsvarande heltidsstudier) för varje student och ska planeras med hänsyn till studentens tidigare utbildning och arbetslivserfarenhet.127 Regeringen bestämmer genom anslag i de årliga regleringsbreven till universitet och högskolor vilka lärosäten som ska anordna kompletterande högskoleutbildningar och antalet utbildningsplatser för vilka ersättning ges. Juridik (och , 15 helårsstudenter vardera). Lärarutbildning (, , , , och , för sammanlagt 200 helårsstudenter). Läkarutbildning (Lunds universitet128, , och , för sammanlagt 75 helårsstudenter). Sjuksköterskeutbildning (, , och , för sammanlagt 80 helårsstudenter). Tandläkarutbildning (och , för sammanlagt 30 helårsstudenter). De kompletterande utbildningarna är en liten del av ett lärosätes verksamhet. Det kan handla om ett drygt 100-tal studenter av sammanlagt 20 000 - 30 000 på ett lärosäte som till exempel . 4.2Stor variation bland utbildningarna Kompletterande högskoleutbildningar har funnits i olika former , ofta initierade genom särskilda regeringsuppdrag. Utöver vad som framgår av uppdrag i regleringsbrev till universitet och högskolor för är det svårt att få en uppfattning om hur många kompletterande högskoleutbildningar som finns på lärosätena och vilka utbildningar som räknas som kompletterande.129 1278 § förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. 128Under 2010 bedrevs ingen kompletterande läkarutbildning på . 129Högskoleverket kom i rapporten och analys av kompletterande högskoleutbildningar för utländska akademiker 2005 fram till att det fanns 32 kompletterande högskoleutbildningar för akademiker med utländsk utbildning på 13 universitet och högskolor (. nr 12-487-06), , bilaga 2 och 3, s. Därutöver finns det kortare allmänna akademiska introduktionsutbildningar, så kallade aspirantutbildningar, i , och . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning 4.2.1De nio lärosätenas utbildningar Utöver vad som framgår av uppdrag i regleringsbrev (se avsnitt 4.1) anordnade de nio lärosäten som ingår i enkätundersökning, enligt uppgift, sammanlagt 20 kompletterande högskoleutbildningar under /10 (se bilaga 5). Sammanlagt var, enligt enkätundersökningen, 712 studenter registrerade på en kompletterande högskoleutbildning och 792 vid de nio lärosätena. Flest studenter har utländska lärares vidareutbildning () (se tabell 6). Totalt antal registrerade studenter fördelat på ett urval kompletterande högskoleutbildningar (samtliga nio lärosäten) Källa: enkätundersökning till lärosätena samt kompletterande uppgifter från och (). Genomströmningen av studenter på de kompletterande utbildningarna varierar stort beroende på inriktning och lärosäte. På till exempel var den genomsnittliga prestationsgraden130 och . Det finns flera orsaker till att studenter väljer att avbryta sina studier. Förutom att inte uppfylla kunskapskraven vid examinationen hör familjeskäl eller arbete till de vanligast förekommande. På den kompletterande läkarutbildningen förekommer det att studenter väljer att avbryta sina studier för att i stället göra det medicinska kunskapsprovet inom ramen för kompletteringsprogram (se kapitel 6). 130Med prestationsgrad menas i vilken omfattning studenterna klarar de högskolepoäng de varit registrerade för. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Utländska lärares vidareutbildning () är en kompletterande högskoleutbildning för akademiker med avslutad utländsk lärarexamen, som antingen vill få en svensk lärarexamen eller ett behörighetsbevis (utfärdat av , se kapitel 2) för att kunna arbeta som tillsvidareanställd lärare i . Utbildningen kan som mest omfatta 120 högskolepoäng och ges på helfart, halvfart och på distans av sex lärosäten131 med som nationell samordnare. Till och med hade drygt 1 500 personer med lärarexamina från ett 80-tal länder sökt, och 740 antagits, till utbildningen. Utbildningen anordnas enligt ett särskilt regeringsuppdrag - 2011. 4.3Resurser till kompletterande högskoleutbildningar 4.3.1Anslagna medel används inte fullt ut För beslutade att anvisa medel till kompletterande högskoleutbildningar. Av medlen under anslaget bemyndigades regeringen att fördela till berörda lärosäten för detta ändamål.132 Av denna summa har regeringen, enligt vad som framgår av bilaga 36 till regleringsbrevet för universitet och högskolor, gett berörda lärosäten i uppdrag att anordna kompletterande högskoleutbildning motsvarande 415 utbildningsplatser för helårsstudenter. Det motsvarar i sin tur, enligt den sammanräkning som har gjort, . Regeringen har således inte gett lärosätena i uppdrag att anordna kompletterande högskoleutbildningar för resterande av anslagsposten genom att ange utbildningsplatser för vilka ersättning ska ges. Enligt företrädare för har utfallet av utbetalade medel fram blivit , vilket innebär att av anslagsposten på totalt inte har använts. Inte heller har de anslagna medlen använts fullt ut. användes drygt 44 av medan motsvarande var drygt 34,8 av . 131Göteborgs universitet, , , , och . Gemensamt för är bl.a. ett gemensamt antagningsförfarande, en nationell ledningsgrupp och en nationell webbplats. Helfart, halvfart och distans finns inte på alla berörda lärosäten och för alla studiegångar. 2009/10:1, utg.omr. 16, bet. 2009/10/UbU1, rskr. 2009/10:126. Regleringsbrev för universitet och högskolor m.m. för . Bilaga 36 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m., ramanslag 2:54, anslagspost 15 Integrationssatsningar. (U2010/6639/UH, ). Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning att regeringen - 2010 inte har utnyttjat drygt 125 miljoner kronor133 av anslagna medel för avsedda ändamål.134 Av regleringsbreven framgår att regeringen avsåg att under respektive år återkomma angående fördelning av resterande medel. Enligt företrädare för har så inte skett vare sig eller . Att tillgängliga medel inte har kunnat fördelas fullt ut beror, enligt företrädare för , bland annat på att berörda lärosäten har haft svårigheter med att öka antalet studenter i undervisningsgrupperna och därför inte har kunnat anta fler studenter.135 4.3.2Högre ersättning för kompletterande högskoleutbildningar Lärosätenas ersättning för att bedriva kompletterande högskoleutbildningar är i regel högre än den ersättning som de får för att bedriva reguljära ordinarie utbildningar inom samma utbildningsområde. Nedan redovisas prislappar i kronor per helårsstudent enligt regleringsbrev för universitet och högskolor: 40 494 149 592136 (inkl ALF-ersättning)137 133Enligt företrädare för har av anslagna har av anslagna använts medan regeringen fram till och med december hade använt av de som anslagits . Intervju med företrädare för . 134Summan skulle, med utgångspunkt från den ersättning per helårsstudent (hst) som anges regleringsbrev, exempelvis räcka till drygt 530 fler utbildningsplatser på den kompletterande läkarutbildningen (/hst) eller drygt 1 500 fler utbildningsplatser på den kompletterande lärarutbildningen (/hst). 135Antalet helårsstudenter för vilka ersättning gavs i regleringsbreven till universitet och högskolor uppgick till 442 , 382 och 415 . 136Beroende på inriktning. Den lägsta summan avser samhällsvetenskapliga ämnen och den högsta idrott. 137Ersättning för vissa landstings medverkan i läkarutbildning och medicinsk forskning. 138I tillägg till regleringsbrev för universitet och högskolor m.m. (beslutat ) har denna ersättning höjts till för den kompletterande tandläkarutbildningen. 139Beroende på val av praktiklösning. Vissa lärosäten får ersättning enligt det så kallade . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning För ordinarie utbildningar består prislappen av ersättning för dels antalet helårsstudenter, dels antalet helårsprestationer. För flertalet av de ovanstående kompletterande högskoleutbildningarna består prislappen av ersättning utifrån antalet helårsstudenter, oavsett vad dessa har presterat. Vidare berättigar helårsstudenterna (och helårsprestationerna) inte lärosätena till ersättning inom ordinarie så kallat takbelopp.140 4.3.3Tilldelade medel utnyttjas fullt ut av sju av nio lärosäten Sju av nio lärosäten har, enligt enkätundersökning, fullt ut utnyttjat de medel som regeringen har tilldelat dem för kompletterande högskoleutbildningar . Övriga två lärosäten har delvis gjort det. Att tillgängliga medel inte har kunnat utnyttjas fullt ut beror vanligtvis på att antalet befintliga utbildningsplatser inte har kunnat fyllas. 4.3.4 Hälften av lärosätena anser att ersättningen inte täcker kostnaderna Hälften (fyra av åtta) av de lärosäten som har regeringens uppdrag att anordna kompletterande högskoleutbildning anser, enligt enkätundersökning, att den ersättning som erhålls per helårsstudent inte täcker de kostnader som lärosätet har för att bedriva den kompletterande utbildningen.141 Ökad grad av individualisering, språkinsatser och mer lärarledd undervisning är exempel på insatser som lärosätena anser att de inte får full kostnadstäckning för. Till exempel anser de lärosäten som bedriver kompletterande utbildning för läkare och sjuksköterskor att kostnader för ökad grad av individualisering av utbildningen och verksamhetsförlagd utbildning eller klinisk praktik inte täcks av ersättningen.142 Denna bedömning görs även av de lärosäten som bedriver kompletterande utbildning för lärare. 140Anslaget Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. disponeras av Kammarkollegiet varifrån medel till lärosätena betalas ut för detta ändamål. Med takbelopp avses den maximala ersättning som varje lärosäte kan få från regeringen för sina studenter och deras avklarade poäng. 1417 av 14 utbildningsanordnare, som anordnar kompletterande högskoleutbildningar för vilka ersättning ges enligt uppdrag i regleringsbrev, på dessa åtta lärosäten anser att ersättningen inte täcker kostnaderna. Kompletterande tandläkarutbildningar är inte medräknade då dessa utbildningar startade först . 142Detta påpekas även i bl.a. årsredovisning , s. 25. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning 4.4Dimensionering av kompletterande högskoleutbildningar Dimensioneringen av kompletterande högskoleutbildningar bör, enligt de berörda utbildningsanordnarna143, styras av behovet av utbildade inom områden där det, enligt arbetsmarknadsprognoser, råder stor brist på arbetskraft. Även målgruppens efterfrågan bör vara styrande och det är angeläget att möjlighet till komplettering finns för olika grupper av akademiker. Företrädare för Integrations- och jämställdhetsdepartementet gör en liknande bedömning och menar att dimensioneringen kan bestämmas av olika faktorer, till exempel antalet utlandsfödda med en viss högskoleutbildning eller arbetsmarknadens efterfrågan.144 4.4.1Regeringen bedömer att det finns behov av fler utbildningar Av regeringens redovisning till framgår att det finns ett stort behov av kompletterande högskoleutbildningar och att ytterligare yrkesgrupper därför bör beredas plats inom motsvarande utbildningar under 2011.145 Som exempel nämns kompletterande utbildningar för personer med examen inom andra reglerade hälso- och sjukvårdsyrken än de tre (läkare, sjuksköterskor och tandläkare) för vilka det finns motsvarande utbildningar.146 Regeringen gjorde bedömningen att uppdraget till lärosätena borde utökas till att omfatta kompletterande högskoleutbildningar inom 19 av de 21 hälso- och sjukvårdsyrken som är behörig myndighet för.147 Trots att regeringen samma år148 gav ett antal lärosäten i uppdrag att anordna kompletterande högskoleutbildningar för tredjelandsutbildade läkare, sjuksköterskor och tandläkare kom inga av dessa utbildningar i gång förrän till . Den kompletterande tandläkarutbildningen försenades och kom i gång först till . Enligt företrädare för beror detta bland annat på att det har varit svårt att komma överens med lärosätena om vilken ersättning per helårsstudent som ska ges.149 Enligt lärosätena är en bidragande orsak till detta att uppdraget kom först , vilket var för sent för att möjliggöra antagning under detta år.150 143Med utbildningsanordnare avses de institutioner eller motsvarande som inom respektive berört lärosäte ansvarar för anordnandet av kompletterande högskoleutbildningar inom sitt utbildningsområde. 144Intervju med företrädare för Integrations- och jämställdhetsdepartementet . 2010/11:1 utg.omr. 16 s. 75. 2010/11:1 utg.omr. 16 s. 232. 2008/09:175 Gränslös kunskap s. 79. 148Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor m.m., bilaga 36. Uppdraget att anordna kompletterande tandläkarutbildning försvann i regleringsbrevet men återkom i regleringsbrevet . 149Intervju med företrädare för . 150Göteborgs universitets årsredovisning 2009, s. 16, universitets årsredovisning 2009, s. 20. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning 4.4.2 Även lärosätena ser behov av utbildningar inom andra områden Flera utbildningsanordnare anser att det förutom de kompletterande högskoleutbildningar som framgår enligt uppdrag i regleringsbrev till universitet och högskolor även finns behov av liknande kompletterande utbildningar inom andra utbildnings- och yrkesområden. Enligt är det upp till lärosätena att bestämma om de vill anordna utbildningar även inom områden som det inte ges finansiering för.151 4.4.3En tredjedel av utbildningsanordnarna anser att de befintliga utbildningsplatserna inte räcker enkätundersökning visar att drygt en tredjedel av utbildningsanordnarna anser att utländska akademikers efterfrågan på kompletterande högskoleutbildningar generellt är större än utbudet av utbildningsplatser. framgår av underlag som Institutet152 har lämnat till att inga av de kompletterande hälso- och sjukvårdsutbildningarna har nått upp till det maxantal helårsstudenter som anges i regleringsbrevet till universitet och högskolor för 2010.153 Efterfrågan på kompletterande hälso- och sjukvårdsutbildningar varierar dock stort mellan olika lärosäten. För har medverkande lärosäten nått upp till maxantalet 200 helårsstudenter.154 Exempelvis har (som antar av alla ULV-studenter) kunnat anta alla behöriga sökande. 4.4.4Flertalet utbildningsanordnare anser att ett till är en tillräckligt lång utbildningstid Två tredjedelar av utbildningsanordnarna anser att den kompletterande utbildningens omfattning (som enligt förordning får vara max 120 högskolepoäng) generellt är tillräcklig för att studenternas tidigare utbildning ska kunna anpassas till kraven på den svenska arbetsmarknaden. Enligt de kompletterande läkar- och sjuksköterskeutbildningarna har studenterna redan merparten av de kunskaper som krävs för respektive yrke när de påbörjar den kompletterande utbildningen. Det de behöver hjälp med är att få kunskaper om hur svensk hälso- och sjukvård är organiserad, bland annat genom klinisk 151Intervju med företrädare för . 152Karolinska Institutet ska, enligt uppdrag i regleringsbrev, samordna utbildningsinsatserna vid de lärosäten som anordnar kompletterande högskoleutbildning för läkare, sjuksköterskor och tandläkare och redovisa antalet registrerade helårsstudenter vid respektive utbildning och lärosäte. , dnr: 5862/2010-309, . 153För läkare redovisas 51 registrerade helårsstudenter av maximalt 75, för sjuksköterskor 42 av 80 och för tandläkare 28 av 30. 154Stockholms universitet (), dnr SU 121-2585-10, . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Även om förordningen ger utrymme för att anordna utbildning motsvarande 120 högskolepoäng omfattar samtliga kompletterande hälso- och sjukvårdsutbildningar i endast 60 högskolepoäng (motsvarande heltidsstudier). Av detta utgör verksamhetsförlagd utbildning (VFU) drygt hälften av utbildningstiden för vissa av dessa utbildningar.155 Flera av ULV-anordnarna anser emellertid inte att är en tillräcklig kompletteringstid. Exempelvis kan vissa studenter inom ramen för 120 högskolepoäng inte skaffa sig en svensk lärarexamen på samma nivå som i utbildningslandet utan måste i stället välja en kortare utbildning. förekommer till exempel att utländska gymnasielärare inom i stället skaffar sig en förskollärarexamen. En bidragande orsak till att det kan ta för en del studenter att slutföra utbildningen är att det i många länder bara finns ett ämne i lärarexamen samt att ämneskunskaperna i vissa länder anses vara grundare än i . 4.5Lärosätenas information och marknadsföring 4.5.1Informationen når inte fram till målgruppen