eunbil · GY0N28FA4C · 2011-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet 1. Godkännande av dagordningen 2. Lagstiftningsöverläggning (ev.) godkännande av a-punktslistan (Offentlig överläggning enligt artikel 7 i rådets arbetsordning) 3. Icke lagstiftande verksamhet - (ev.) godkännande av a-punktslistan Coreperfrågor FISKE Icke lagstiftande verksamhet 4. Meddelande från kommissionen till och rådet: Granskning av förvaltningen av fiskeansträngningen i de västliga vattnen - Diskussion Dokumentbeteckning 16257/10 PECHE 281 8111/11 PECHE 81 Bakgrund Förvaltningen av fiskeansträngningen för västliga vatten inrättades 1995, i syfte att bland annat undvika en ökning av gemenskapens fiskeansträngning i samband med den slutgiltiga integreringen av och i den gemensamma fiskeripolitiken. Förvaltningen reviderades 2003, och fiskeansträngningen för berörda medlemsländer begränsades då ytterligare. Resultaten av den nu aktuella översynen kommer att användas som underlag i den fortsatta processen om framtida reglering av fiskeansträngningen i Västliga vatten. Den framtida regleringen kommer att bero på den politiska inriktningen i reformen av den gemensamma fiskeripolitiken, som äger rum 2012. har inga fiskeintressen i de berörda områdena. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen är generellt positiv till reglering av fiskeansträngning. Rätt utformad är det ett viktigt komplement till i första hand kvotreglering, eftersom det reglerar den tid fiskebåtarna tillåts vara till havs. Detta kan i sin tur minska fiskets negativa effekter på habitat, samt på icke reglerade kommersiella arter och icke-kommersiella bifångster. och Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. Förslag till rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /414/EEG för att förlänga införandet av karbendazim som verksamt ämne - Antagande Dokumentbeteckning 5974/11 AGRILEG 12 Rättslig grund Rådets direktiv /414/EEG om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (växtskyddsmedelsdirektivet) är baserat på artikel 43 i Fördraget om Europeiska Unionens funktionssätt. Enligt artikel 6.1 i direktivet ska beslut om att ta upp ett verksamt ämne i bilaga I fastställas genom kommittéförfarande i för livsmedelskedjan och djurhälsa, SKLD (föreskrivande kommitté). Kommissionen ska förelägga kommittén ett förslag. Kommittén ska sedan yttra sig över förslaget med kvalificerad majoritet. Kommissionen kan anta åtgärderna om de är förenliga med kommitténs yttrande. Om åtgärderna inte är förenliga med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges (om kommittén varken kan stödja eller motsätta sig förslaget med kvalificerad majoritet) ska kommissionen överlämna förslaget till rådet. Då kommissionen har överlämnat sitt förslag till rådet kan rådet anta eller motsätta sig kommissionens förslag med kvalificerad majoritet. Detta ska ske annars får kommissionen själv anta sitt förslag. Om rådet motsätter sig förslaget ska kommissionen ompröva sitt förslag. Kommissionen får förelägga rådet ett ändrat förslag, åter lägga fram sitt förslag eller lägga fram ett lagstiftningsförslag. Bakgrund Genom växtskyddsmedelsdirektivet (direktiv /414/EEG) infördes ett harmoniserat system för godkännande och utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden. Verksamma ämnen avsedda att användas som växtskyddsmedel bedöms och godkänns på EU-nivå och förtecknas därefter i bilaga I till det direktivet. Enskilda växtskyddsmedel som innehåller verksamma ämnen bedöms och godkänns av medlemsstaterna enligt de harmoniserade reglerna. Ämnet karbendazim är kontroversiellt på grund av dess toxiska egenskaper (arvsmassepåverkande och fortplantningsstörande), och därför har införandet i bilaga I varit mycket restriktivt och tidsbegränsat (istället för den normala perioden ). När den nya förordningen om växtskyddsmedel (förordning (EG) nr 1107/2009) börjar tillämpas kan inte denna typ av ämnen längre godkännas. Det anmälande företaget har begärt förlängning på grundval av den nu gällande lagstiftningen. Karbendazim ingår inte i några godkända medel i (förbjöds 1998). Ämnet används mot svampangrepp i stråsäd, oljeväxter, majs och sockerbetor. Granskningsrapporten och utkastet till direktiv lades fram för SKLD . motsatte sig ett upptag med motiveringen att det finns tillräckligt stöd i nuvarande direktiv att inte förnya upptaget, då en användning inte kan utesluta oacceptabla risker för konsumenter, användare och miljön. Ytterligare ett argument var att ämnet inte kommer att kunna godkännas under den nya förordningen om växtskyddsmedel (förordning (EG) nr 1107/2009) då karbendazim som nämndes ovan är klassificerat som arvsmassepåverkande (mutagent kategori 2), och fortplantningsstörande (reprotoxiskt). Kommittén kunde inte avge ett yttrande med kvalificerad majoritet om det utkast som kommissionen lagt fram. Enligt artikel 19 i växtskyddsmedelsdirektivet (direktiv /414/EEG) och i överensstämmelse med artikel 5 i rådets beslut /468/EG ska kommissionen därför lägga fram ett förslag för rådet om de åtgärder som ska vidtas. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att det finns tillräckligt stöd i nuvarande direktiv för att inte förnya upptaget, då en användning inte kan utesluta oacceptabla risker för konsumenter, användare och miljön. bör därför vid en omröstning rösta nej till kommissionens förslag till upptag av karbendazim i bilaga I till växtskyddsmedelsdirektivet. och Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. Punkter för SJK 6. Förslag till och rådets förordning om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter Dokumentbeteckning 17672/10 543 CODEC 1492 Rättslig grund Artikel 43.2 respektive 118.1 i Fördraget om Europeiska Unionens funktionssätt. Beslut fattas av rådet och enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Bakgrund presenterade kommissionen en så kallad grönbok som behandlade några av de områden inom EU:s jordbrukspolitik som är knutna till livsmedelskvalitet. Svaren som inkom på grönboken sammanfattades i ett meddelande till rådet och . Frågan behandlades sedan vid Jordbruks- och fiskerådet , då rådslutsatser antogs. På Jordbruks- och fiskerådet presenterade kommissionen kvalitetspaketet vilket är en anpassning av nu gällande regelverk. Lagstiftningspaketet om livsmedelskvalitet kvalitetspaketet - har tagits fram i syfte att skapa bättre förutsättningar för primär- och livsmedelsproducenter i EU att marknadsföra sina varor och tydligare kommunicera deras fördelar, som till exempel hög kvalitet; att produkten kommer från ett visst geografiskt område; eller har tillverkats med en traditionell metod. Detta ska enligt kommissionen komma konsumenterna till godo genom att det blir lättare för dem att göra medvetna val. Konsumenterna ska också kunna känna sig trygga i att det är livsmedel av godkänd kvalitet som de köper. Kvalitetspaketet är dessutom ett led i regelförenklingsarbetet som bedrivs inom EU i syfte att minska företagares administrativa bördor. Kvalitetspaketet omfattar dels handelsnormer för livsmedel, där bland annat märkning med produktionsplats ingår, och dels de olika formerna för skyddade beteckningar, samt frivillig märkning. Uppgift finns om att ordförandeskapet vid rådsmötet önskar diskutera frivillig märkning av produkter från bergsområden, samt av lokalproducerade varor som säljs direkt till konsument. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens utgångspunkt är att frivilliga begrepp bör definieras på annat sätt än i lagstiftning, till exempel genom frivilliga branschregler. Definitioner av frivilliga begrepp riskerar att begränsa möjligheterna för producenter att marknadsföra sina produkter. Restriktivitet bör därför råda vad gäller definition av allmänt hållna begrepp, som till exempel att en produkt kommer från bergsområden eller är lokalt producerad. Regeringen anser att det kan vara svårt och administrativt kostsamt att definiera sådana begrepp på EU-nivå och kontrollera att de används på rätt sätt. och Då grönboken (KOM (2008) 641) presenterades skrevs en faktapromemoria (2008/09: FPM38 om jordbruksprodukters kvalitet) som skickades till . Frågan var föremål för information i MJU och samråd i inför Jordbruks- och fiskerådet , då rådslutsatser antogs. Förutom inför Jordbruks- och fiskerådet var frågan uppe för överläggning med MJU . Övriga frågor Gemensam deklaration från , , , och om den framtida rollen för vattenbruk i sötvatten och inlandsfiske inom ramen för CFP-reformen - Information från den tjeckiska delegationen, med stöd från den österrikiska, ungerska, luxemburgska och slovakiska delegationen Dokumentbeteckning 808/11 PECHE 80 ENV 230 Rättslig grund Inte aktuellt. Bakgrund Mot bakgrund av att vattenbruk är viktigt för att de europeiska konsumenterna ska få tillgång till färsk fisk av god kvalitet från vattenbruk och att potentialen för vattenbruk i sötvatten inom EU kan utnyttjas bättre, så har ovan nämnda så kallade landlåsta länder skrivit en gemensam deklaration. Dokumentet innehåller en rad prioriteringar, avsedda att på olika sätt främja vattenbruk inom ramen för reformen av den gemensamma fiskeripolitiken (GFP). Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen är generellt positiv till en ökning och förbättring av vattenbruk i sötvatten, liksom inlandsfiske generellt. Regeringen anser att det nationella beslutsutrymmet är viktigt, men diskuterar gärna förbättringsmöjligheter på detta område inom ramen för reformen av den gemensamma fiskeripolitiken. och Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. Ministerlunch på temat Det är ännu oklart om ordförandeskapet kommer att skicka ut frågor för medlemsländerna att svara på för att underlätta diskussionen. har tidigare framfört sitt stöd till kommissionen avseende ett ökat fokus på innovation. Regeringen anser att satsningar på innovation är särskilt viktiga för att stärka konkurrenskraften i jordbruket och för en hållbar förvaltning av naturresurser. Fiskeansträngning, vilket även kallas effort, innebär en reglering av antalet fiskedagar. De västliga vattnen omfattar nordöstra väster om och , inbegripet de exklusiva ekonomiska zonerna för och yttersta randområden.