rir · GZB523 · 2011-06-21 09:00:03 — I sina föreskrifter fastställer betygskriterier för varje ämne i . Dessa kriterier ska precisera vilka kunskaper som krävs för att få respektive betyg. Genom författningskommentarer och annat stödmaterial ska förtydliga betygssystemet och underlätta dess tillämpning. Som ytterligare stöd i betygssättningen tillhandhåller staten även det nationella provsystemet för . Det består av nationella ämnesprov, diagnostiskt material och övrigt bedömningsstöd, till exempel en provbank. De nationella ämnesproven ska ge lärare stöd vid såväl undervisning som bedömning och betygssättning. Dessutom används proven för att kontrollera måluppfyllelsen, verka förebildligt på bedömning, undervisning och lärande samt bidra till ökad måluppfyllelse. De nationella ämnesproven har således flera olika syften och mål. De nationella ämnesproven har bland annat till uppgift att stödja likvärdigheten i lärarnas kunskapsbedömning av eleverna. Detta är tänkt att ske genom att proven ska öka lärarnas kunskap om vad som ska bedömas och hur bedömningen ska ske. Genom dessa prov och de bedömningsanvisningar som medföljer kan lärarna stämma av sina egna kravnivåer mot de krav som proven förmedlar. Vid intervjuer med företrädare för har det framkommit att myndigheten har påpekat för regeringen att de nationella proven har alltför många mål och syften. De många målen och syftena med proven är, enligt företrädare för , en förklaring till att det även är svårt att fastställa hur relationen, och samvariationen, mellan nationella prov och slutbetyg ska vara. Skolan styrs genom att riksdag och regering anger nationella mål och riktlinjer. Huvudmannen, eller enskild, är sedan ansvarig för att bedriva skolverksamheten så att de nationella målen uppnås. Styrningen av skolområdet är med andra ord mångfacetterad och ansvaret för att Lika betyg, lika kunskap? undervisningen i motsvarar skollagens krav är delat mellan staten och skolhuvudmännen på den lokala nivån. Det innebär krav på en god balans mellan det lokala handlingsutrymmet för huvudmännen och kravet på nationell likvärdighet i betygssättningen. Skolmyndigheterna fyller en viktig funktion för att genomföra regeringens styrning mot skollagens krav på likvärdighet. Det sker genom stöd, uppföljning, utvärdering och tillsyn av huvudmän och skolor. Det finns utförliga författningsbestämmelser och stödmaterial som ska styra mot en likvärdig betygssättning. Det stödmaterialet har tagits fram av och består bland annat av nationella ämnesprov och bedömningsexempel. De nationella ämnesproven har många mål och syften, vilket gör att det är svårt att uttrycka hur relationen mellan slutbetygen och provbetygen ska se ut. Lika betyg, lika kunskap? 4Regeringens styrning mot en likvärdig betygssättning I tidigare granskning av statens insatser för en likvärdig betygssättning konstaterades att det statliga engagemanget visserligen hade ökat men att det alltjämt förelåg betydande brister i betygens likvärdighet. En faktor som lyftes fram som orsak till problemet var att huvudmännens och rektorernas ansvar för en likvärdig betygssättning var oklart. konstaterade även att för att betygen ska bli likvärdiga inom det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet förutsätts professionell samverkan såväl inom som mellan skolor. Det ställer i sin tur krav på aktiva insatser av, inte minst, huvudmän och rektorer. Enligt var en viktig orsak till att betygskraven inte kalibrerades inom och mellan skolor att varken regeringen eller ställde krav på professionella samtal och tydligt angav vilket ansvar huvudmän och rektorer har för likvärdig betygssättning. bedömning var också att uppföljningen och kontrollen av betygens likvärdighet var otillräcklig. Det innebar i sin tur att regeringen och skolmyndigheterna hade bristfälliga kunskaper om problemets omfattning och orsaker samt vilka åtgärder som borde vidtas. Detta var, enligt bedömning, sannolikt också en bidragande orsak till att huvudmän och rektorer inte prioriterade frågan på det sätt som en likvärdig betygssättning kräver. lämnade ett antal rekommendationer till regeringen. Syftet med dessa var att öka huvudmännens och professionens förutsättningar att lösa sina uppgifter. rekommenderade bland annat att regeringen skulle pröva hur huvudmännens och rektorernas ansvar för en likvärdig betygssättning kunde tydliggöras i lag och annan författning. ansåg vidare att regeringen med hjälp av mer aktivt borde följa upp och kontrollera i vilken mån huvudmän och profession tar ansvar för de uppgifter de ålagts vad gäller betygssättningen. Lika betyg, lika kunskap? 4.1Åtgärder som regeringen vidtagit Regeringen använder olika medel för att styra mot en mer likvärdig betygssättning. Nya regleringar träder i kraft , skolmyndigheterna får uppdrag och en ny myndighetsstruktur finns . I det följande beskrivs de åtgärder som regeringen har vidtagit mer detaljerat. Sedan granskning har regeringen i den nya skollagen, som börjar tillämpas , infört bestämmelser om betyg som syftar till att stärka rättvisan och likvärdigheten i betygssättningen. Bland annat har rektorns ansvar för betygssättningen förtydligats genom att det i lagen regleras att rektorn har det övergripande ansvaret för skolans pedagogiska verksamhet. Detta innefattar bland annat att bedömning och betygssättning ska ske i enlighet med de bestämmelser som finns. En annan bestämmelse som förts in i den nya skollagen är elevens rätt till information om på vilka grunder betyget i ett ämne sätts. Huvudmännens ansvar har också förtydligats, vilket innebär att de ska ansvara för att utbildningen håller hög kvalitet och att den Förutom ny lagstiftning har regeringen också sedan förra granskning, vidtagit ett antal åtgärder som bland annat syftar till att ge bättre förutsättningar för likvärdig bedömning och betygssättning. I grundskoleförordningen anges bland annat att de nationella proven ska användas som ett redskap i undervisningen för att bedöma elevernas kunskaper i relation till målen i ämnet och, i årskurs 9, även som stöd för Regeringen har därför infört nationella prov i fler ämnen och årskurser . som den nya skollagen träder i kraft införs en ny läroplan (Lgr 11) samt nya kursplaner och kunskapskrav i . De nya kursplanerna och kunskapskraven är enligt regeringen tydligare och ska ge mindre utrymme för lokal tolkning av innehållet. En ny betygsskala kommer också att införas . Dessutom har lärarutbildningen setts över, vilket bland annat har fått till följd att områden som bedömning och betygssättning ska ingå i den utbildningsvetenskapliga kärnan. har även beslutat om att införa en lärarlegitimation från och med den 1 juli 2011.39 Legitimationen innebär bland annat att endast legitimerade lärare kommer att få sätta betyg efter . 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, rskr. 2010/11:171. Lika betyg, lika kunskap? Regeringen har uppdragit åt att implementera beslutade och planerade reformer inom hela det offentliga skolväsendet och motsvarande fristående skolor, liksom förskolor. Regeringen har givit Skolinspektionen i uppdrag att samla in ett urval av redan rättade nationella prov från skolor i hela landet och rätta om dem. Resultatet av myndighetens omrättning ska vid behov kunna leda till en fördjupad granskning inom ramen för Skolinspektionens tillsyn och kvalitetsgranskning. ska numera samla in resultaten på samtliga genomförda nationella prov på delprovsnivå i och motsvarande skolformer. ska på ett lättillgängligt sätt publicera detta material så att skillnaden mellan betygsresultat i ämnesbetyg och på nationella prov framgår på skolnivå. Regeringen genomför även en satsning på lärarkompetensen, det så kallade Lärarlyftet, vilket innebär att omkring 30 000 lärare ges möjlighet till kvalificerad fortbildning vid universitet och högskolor. Regeringens motiv till denna satsning är att resultaten i svensk skola måste bli bättre. Både svenska och internationella undersökningar har visat att elevers resultat har blivit sämre på flera områden. Genom att stärka lärares kompetens kan elevernas måluppfyllelse öka. Fokus i kompetensutvecklingen ska ligga på att förstärka lärares ämneskunskaper och ämnesdidaktiska förmåga, men kurserna innehåller även inslag om bedömning och betygssättning. Regeringen har även satsat på det pedagogiska ledarskapet i skolan genom att se till att alla nytillträdda rektorer ska gå den nya statliga befattningsutbildningen för rektorer. Regeringen kommer även att ge rektorer möjlighet att fortbilda sig i styrnings- och ledarskapsfrågor genom det så kallade Rektorslyftet. Myndighetsstrukturen på skolområdet har också förändrats. Myndigheten för skolutveckling har avvecklats och vissa av myndighetens uppgifter har förts över till . Regeringen menade i propositionen för ny myndighetsstruktur att kvalitetsutvecklingen på lokal nivå främst är ett ansvar för varje huvudman, skola och verksamhet.40 skulle i fortsättningen arbeta på ett annat sätt än tidigare, som uppdragsmyndighet. I linje med detta ska myndigheten genomföra de uppdrag som regeringen beslutar om till exempel implementering av de nya skolreformerna. 2007/08:50. Lika betyg, lika kunskap? Regeringen angav vidare i samma proposition att ska fortsätta att vara förvaltningsmyndighet på skolområdet och arbeta med uppföljning, utvärdering, styrdokument och visst utvecklingsstöd. En ny myndighet, , har inrättats. Skolinspektionen har ansvar för tillsyn och kvalitetsgranskning av skolväsendet. Inspektionsverksamheten var tidigare en uppgift som ansvarade för. konstaterade i sin tidigare granskning att det statliga engagemanget för frågan om en likvärdig betygssättning hade ökat men att det fortfarande fanns brister. rekommenderade bland annat regeringen att huvudmännens och rektorernas ansvar borde förtydligas i lag eller annan förordning. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att öka förutsättningarna för en likvärdig betygssättning. Från och med börjar den nya skollagen att gälla. Huvudmannen och rektors ansvar har förtydligats, bland annat genom att det tydligt anges att det är rektor som har det övergripande ansvaret för den pedagogiska ledningen och att det är huvudmannen som ansvarar för att utbildningen är likvärdig. En ny läroplan samt nya kursplaner och kunskapskrav har tagits fram. Bland annat syftar dessa till att ge skolorna tydligare mål och riktlinjer, och att ge mindre utrymme för lokala tolkningar. Regeringen har givit i uppdrag att genomföra en omfattande implementeringsinsats av skolreformer, däribland att implementera reformerade kursplaner och kunskapskrav för . Regeringen har gett Skolinspektionen i uppdrag att kontrollrätta ett urval av de nationella ämnesproven, och att rapportera avvikelser mellan provbetyg och slutbetyg. Regeringen har genomfört en förändring av myndighetsstrukturen på skolområdet, vilket bland annat har inneburit att ansvarsfördelningen mellan stat och huvudmannanivå när det gäller skolutveckling har förtydligats. Skolutveckling är i huvudsak en uppgift för huvudmännen och skolorna, medan staten ger stöd till vissa nationella utvecklingsinsatser inom prioriterade områden. Den nya myndighetsstrukturen har även inneburit att den statliga tillsynsverksamheten, som genomförs av Skolinspektionen, har fått mer resurser. Lika betyg, lika kunskap? 5Skolverkets styrning mot en likvärdig betygssättning lyfte i granskningen fram två faktorer som orsaker till problemet. Det var dels att stödet till kommuner och skolor inte hade varit tillräckligt, dels att det fanns brister i statens uppföljning och kontroll av betygssättningen. Enligt var en viktig orsak till att betygskraven inte kalibrerades inom och mellan skolor att varken regeringen eller ställde krav på professionella samtal eller tydligt angav vilket ansvar huvudmän och rektorer har för likvärdig betygssättning. heller skolmyndigheternas stöd de krav som ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem ställer. Bland annat konstaterades att allmänna råd och kommentarmaterial endast gav begränsat stöd samt att myndigheten inte i tillräcklig utsträckning hade tillvaratagit det nationella provsystemets möjligheter att stödja en likvärdig betygssättning. bedömning var också att uppföljningen och kontrollen av betygens likvärdighet var otillräcklig. lämnade ett flertal rekommendationer till . Syftet med dessa var att öka huvudmännens och professionens förutsättningar att lösa sina uppgifter. rekommenderade att öka sitt stöd till huvudmän och profession. ansåg vidare att mer aktivt borde följa upp och kontrollera i vilken mån huvudmän och profession tar ansvar för de uppgifter de ålagts vad gäller betygssättningen. har ökat sina insatser för att ge bättre förutsättningar för en likvärdig betygssättning. Många av de rekommendationer som lämnade till var av samma karaktär som myndigheten själv identifierat i samband med att den tog Lika betyg, lika kunskap? fram en handlingsplan för rättssäker och likvärdig betygssättning.41 gjorde med hjälp av bland annat en effektutvärdering av denna handlingsplan.42 slutsatser från effektutvärderingen var att de stöd som myndigheten tagit fram i handlingsplanen hade fått visst genomslag hos rektorer och lärare. Kunskapen om stödmaterialen var dock inte tillfredsställande och användandet av dem koncentrerat till en liten del av lärarna och rektorerna. att ytterligare insatser för att nå lärare och rektorer behövde genomföras för att stödet skulle få önskad effekt och resultera i en ökad likvärdighet i betygssättningen. Enligt intervjuer med företrädare på har dock inga ytterligare insatser vidtagits med anledning av denna effektutvärdering. har i stället prioriterat implementeringen av alla beslutade skolreformer. Myndigheten har dock en stor tilltro till att dessa reformer kommer att förbättra förutsättningarna för en likvärdig bedömning och betygssättning. För att betygssättningen ska ha förutsättning att vara nationellt likvärdig har tagit fram allmänna råd, författningskommentarer och annat stöd som är tänkt att förtydliga det målrelaterade betygssystemet och ska hjälpa lärarna i deras arbete med bedömning och betygssättning. De mest centrala dokumenten är: allmänna råd om det lokala arbetet med tillämpningen av nationella mål och kriterier (SKOLFS 2004:23) författningskommentarer för en likvärdig bedömning och betygssättning frågor och svar på webbplats filmer om bedömning på webbplats Sedan granskning har allmänna råd om likvärdig bedömning och betygssättning bland annat ersatts av författningskommentarer för likvärdig bedömning och betygssättning. Dessutom pågår en ständig utveckling av de nationella ämnesproven, bland annat utifrån de synpunkter som lärare lämnat i de enkäter som 41Skolverket (2004a). 42Skolverket (2007b) och (2007). Lika betyg, lika kunskap? skickar ut i samband med proven. har även utvecklat bedömningsanvisningarna för de nationella ämnesproven. menar att anvisningarna numera är mer precisa och att autentiska elevsvar ger lärarna bättre exempel. Vidare publicerar kontinuerligt olika stödmaterial om bedömning bestående av filmer med föreläsningar och kollegiala samtal på sin webbplats. Syftet med detta material är att konkretisera målen i kursplanerna och betygskriterierna. har även tagit fram ett omfattande diagnostiskt material som finns att ladda ned via webbplatsen eller att beställa som tryckt material. Detta stödmaterial kompletteras även med övrigt bedömningsstöd i form av prov för ämnena tyska, franska, spanska, samhällskunskap samt hem- och konsumentkunskap. för tidigare granskning fanns främst stödmaterial i ämnena svenska, matematik och engelska. har tagit fram visst bedömningsstöd för alla ämnen, även för de praktiskt estetiska ämnena. Detta material kommer att publiceras på en så kallad bedömningsportal på webbplats. Med anledning av införandet av den nya läroplanen i , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) har tagit fram kommentarmaterial till varje kursplan. Dessa riktar sig till lärare och rektorer och ska ge en bredare och djupare förståelse för det urval och de ställningstaganden som ligger bakom texterna i kursplanerna. Kommentarmaterialet beskriver även hur det centrala innehållet utvecklas över årskurserna och hur kunskapskraven är konstruerade. Detta material är redan publicerat på myndighetens webbplats och planerar att skicka ut ett exemplar av detta för varje ämne till alla skolor. Vid sidan av allt annat stödmaterial publicerar löpande nya vanligt förekommande frågor och svar på webbplatsen. Alla frågor rörande bedömning och betygssättning finns samlade i ett dokument och kan laddas ned från webbplatsen. har alltså utökat mängden stödmaterial samt även gjort förtydliganden av det befintliga stödmaterialet. 5.2.1Lärarna anser att stödmaterial ger visst stöd i betygssättningen I enkät43 riktad till lärare uppger i princip alla lärare som har svarat att de åtminstone till viss del utgår från de nationella kursplanerna och betygskriterierna när de sätter betyg. av de tillfrågade lärarna har svarat att de utgår från dessa styrdokument vid betygssättningen. 43 För mer detaljer om enkäten och urvalet se bilaga 1. Lika betyg, lika kunskap? En majoritet av de lärare som deltagit i enkät anger att allmänna råd om det lokala arbetet med tillämpningen av nationella mål och betygskriterier44, författningskommentarer för likvärdig bedömning och betygssättning, bedömningsexempel, annat diagnostiskt material från samt de nationella ämnesproven är betydelsefulla, åtminstone till viss del, för deras arbete med att nå en likvärdig betygssättning. En majoritet av dessa lärare anser dock att provbank eller frågor och svar inte har någon betydelse för deras arbete med att nå en likvärdig betygssättning. Fråga till lärare: av följande stödmaterial från har betydelse för ditt arbete med att nå en likvärdig betygssättning? 1.Allmäna råd (SKOLFS 2004:23) 2.Författningskommentarer för likvärdig bedömning och betygssättning "Frågor & svar" på 5.2.2Många lärare känner inte till stödmaterialet Även om många av de lärare, som svarat på enkät, har angett att de åtminstone till viss del anser att stödmaterial har betydelse för deras tillvägagångssätt när de bedömer elevernas kunskaper och sätter betyg, anser nästan en tredjedel att allmänna råd, författningskommentarer och annat diagnostiskt material inte har betydelse för deras arbete med att nå en likvärdig betygssättning. Mellan av de lärare som uppgivit att allmänna råd respektive författningskommentarer inte har betydelse i deras arbete att nå en likvärdig betygssättning har även svarat att de inte känner till dem. Det finns alltså en bristande kännedom om stödmaterial, som leder till att det inte används. 44 SKOLFS 2004:23. Lika betyg, lika kunskap? 5.2.3Lärarna anser att det finns brister i stödmaterial Av enkäten framgår att ungefär en tredjedel av de lärare som svarat anser att allmänna råd och författningskommentarer har vissa brister eller är dåliga. En lika stor andel av lärarna anser att bedömningsexempel och annat diagnostiskt material har vissa brister eller är dåliga. Ett område som arbetat mycket med är att utveckla den så kallade provbanken. Av enkäten framgår att så mycket som av de lärare som svarat inte känner till provbanken. Fråga till lärarna: Hur bra tycker du att stödmaterial är? Ej tillämpbart för mitt ämne 1.Allmäna råd (SKOLFS 2004:23) 2.Författningskommentarer för likvärdig bedömning och betygssättning "Frågor & svar" på Rektorerna, som deltagit i enkätundersökning, ger generellt sett en mer positiv bild av stödmaterial än lärarna. Dock anser av dessa rektorer att allmänna råd och författningskommentarer har vissa brister eller är dåliga. av rektorerna anser att de nationella ämnesproven, provbank samt frågor och svar är bra. Lika betyg, lika kunskap? 5.2.4Lärare och rektorer önskar mer stöd från Av rektorerna har ungefär en tredjedel svarat att de anser att inte gett lärare och rektorer tillräckligt med stöd för att en likvärdig betygssättning ska kunna uppnås. Hälften av lärarna har svarat att de önskar mer stöd från i arbetet med att nå en likvärdig betygssättning. Det vanligaste önskemålet från lärarna är att de vill ha ytterligare bedömningsanvisningar och olika exempel. Det finns även ett antal lärare som svarat att de önskar flera prov än de som finns , eftersom de upplever proven som ett bra stöd. Ett antal lärare önskar även mer utbildning och information om hur bedömning och betygssättning bör gå till. Det är dock inte bara en ökad mängd stödmaterial som lärarna önskar utan även att stödmaterialet ska vara tydligare än de som finns . De rektorer som anser att inte gett tillräckligt stöd för att åstadkomma en likvärdig betygssättning har angett, precis som många lärare, att det behövs flera bedömningsexempel samt mer fortbildning via exempelvis konferenser. De anser även att det behövs tydligare betygskriterier. 5.3Skolverkets insatser för att informera om stödmaterialet lägger ner omfattande resurser på att framställa olika typer av stöd för att underlätta skolornas arbete med betygssättning. Stödmaterialet riktar sig till huvudmän, rektorer och lärare. information om reglering, råd och stöd om betygssättning förs huvudsakligen ut via egna insatser och kanaler. Men information kring materialet förs också ut via lärarutbildningen, lärarfortbildningen och de regionala utvecklingscentrum som finns på högskolorna. Därutöver sprider Skolinspektionen, i samband med sina inspektioner och sin tillsyn, information om stödmaterial. Hur arbetar med att nå ut med det framtagna stödmaterialet varierar beroende på vad materialet handlar om och vem det riktar sig till. anser att de viktigaste kanalerna för informationsspridning är den egna webbplatsen, myndighetens nyhetsbrev, konferenser i samband med den pågående reformimplementeringen, brevutskick samt myndighetens upplysningstjänst. Enligt är det sedan huvudmännens ansvar att se till att rektorer och lärare tar del av materialet. Inom myndigheten pågår en diskussion om hur långt ska utnyttja sitt mandat för att nå ut med sitt stödmaterial och annan styrning. Lika betyg, lika kunskap? Det stödmaterial som tagit fram i syfte att ge lärare och rektorer stöd i samband med bedömning och betygssättning publiceras på myndighetens webbplats. Informationsmängden är omfattande och det finns många vägar att hitta en och samma information. lägger även ut filmer från konferenser och kollegiala samtal för att underlätta för lärare och rektorer som inte har möjlighet att delta på dessa konferenser eller samtal. När det gäller området bedömning och betygssättning finns sammantaget ett omfattande material att tillgå på webbplatsen. Myndigheten har inte gjort någon särskild uppföljning eller utvärdering av hur detta material används eller hur informationen som publiceras på webbplatsen uppfattas. Men enligt ger besöksstatistiken en viss indikation på användningen av materialet. besöktes exempelvis sidan Prov & bedömning drygt en miljon gånger (av totalt cirka 37 miljoner sidvisningar fördelat på över 16 000 sidrubriker), sidan Kursplaner & betygskriterier visades drygt två miljoner gånger. Om nationella prov är också en av de mest besökta sidorna. Sidor med bedömningsstöd för årskurs sju till nio är de mest besökta, för . Myndigheten gör undersökningar av hur webbplatsen används och uppfattas, men det finns ingen specifik undersökning om ovan nämnda stödmaterial. de indirekt får reda på hur informationen uppfattas genom de frågor som kommer in till myndighetens upplysningstjänst, till vilken det går att ställa frågor via brev, e-post eller telefon. menar att webbplatsen är väl använd av olika besökare. anser att det inte är så lätt att hitta det man söker på webbplatsen och att myndigheten bättre kunde länka ihop olika typer av information. planeras en större översyn av webbplatsens utformning, och i samband med det kommer flera olika målgruppsundersökningar att göras. nyhetsbrev skickas ut till cirka 31 000 prenumeranter och utkommer .