eunbil · GY0N29358B · 2011-01-01 00:00:00 — N2011/3878/IS Rådets möte (transportministrarna) Kommenterad dagordning 1. Lagstiftningsöverläggningar (offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) (ev.) Godkännande av A-punktslistan Förslag till och rådets direktiv om inrättandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (Omarbetning) Allmän riktlinje 13789/10 TRANS 238 CODEC 862 + COR 1 dok. Förslaget behandlades förra gången inför och i . Bakgrund Förslaget presenterades . Under det belgiska ordförandeskapet påbörjades behandlingen av förslagets bestämmelser om banavgifter och former för finansiering av järnvägsinfrastruktur och förvaltare av sådan. På debatterades tre frågor (bulleravgifter, banavgiftsrabatter för ERTMS-utrustade tåg och skyldighet för MS att publicera infrastrukturutvecklingsstrategier) som rörde dessa områden. Under det ungerska ordförandeskapet har i högt uppdrivet tempo samtliga delar av förslaget behandlats i rådets arbetsgrupp. Det har resulterat i att KOM:s ursprungliga förslag ändrats i flera avseenden. Den huvudsakliga innebörden av det föreliggande förslaget är att bestämmelserna i direktiven /440/EEG, 95/18/EG och 2001/14 flyttas till det föreslagna nya direktivet. I syfte att förtydliga och utveckla regelverket samt anpassa det till fördraget om unionens funktionssätt föreslås också en del materiella ändringar i förhållande till gällande EU-rätt. Dessa avser främst bestämmelserna om fastställande och uttag av banavgifter, tillträde till och villkor för tillhandahållande av tjänster (rangering, fordonsunderhåll, stationstjänster etc.) till järnvägsföretag i terminaler och depåer, tillsynsmyndighetens befogenheter och självständiga ställning, finansiering av infrastrukturens vidmakthållande och utveckling samt bestämmelser om KOM:s befogenhet att besluta om delegerade akter respektive genomförandeakter. På grund av att förslaget avser en omarbetning har endast de delar av KOM:s ursprungliga förslag som innebär materiella förändringar i förhållande till gällande bestämmelser kunnat bli föremål för sakbehandling. För svenskt vidkommande bedöms förslaget inte få särskilt stora direkta konsekvenser om det antas (se rådspromemoria). Det kommer sannolikt att få större konsekvenser i andra MS, främst avseende dess krav på tillsynsmyndigheter och tillhandahållare av tjänster till järnvägsföretag i depåer och terminaler. Det innebär i sin tur att svenska järnvägsföretag får en ökad garanti för icke-diskriminerande behandling vid kapacitetstilldelning och uttag av banavgifter när de verkar på andra järnvägsmarknader än den svenska. Förslag till svensk ståndpunkt Under förutsättning att inget oförutsett inträffar under den fortsatta behandlingen i COREPER och på avser regeringen att godkänna den föreslagna allmänna riktlinjen. Regeringen avser dock att verka för att artikel 55.3 stryks eller ändras. (ev.) Förslag till och rådets förordning (EU) nr [/.] om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå Allmän riktlinje 15717/10 111 CODEC 1210 Dok: ännu ej inkommet Förslaget har tidigare behandlats i inför möte . Bakgrund () tillkom till följd av olyckan med oljetankern som ledde till omfattande oljeutsläpp. Verksamheten regleras genom förordning (EG) nr 1406/2002. EMSA har till uppgift att medverka till en hög, enhetlig och effektiv nivå på sjösäkerheten sjöfartsskyddet och att bekämpa föroreningar från fartyg inom EU. De ändringar som gjorts av förordningen har inte varit tillräckliga för att möta de utmaningar och nya uppgifter EMSA ställts inför. Detta är bakgrunden till förslaget. En riktlinjedebatt hölls i samband med TTE rådets möte . Ett stort antal medlemsstater uttryckte där att eventuella utökningar av EMSA:s uppgifter borde ske inom befintliga budgetramar och att omprioriteringar således kunde bli nödvändiga. Ett annat argument som ofta lyftes fram var att EMSA inte borde ägna sig åt verksamhet som överlappar den som redan pågår i medlemsstaterna. uttryckte även att EMSA i första hand bör ägna sig åt sjösäkerhet som är dess kärnuppgift. Den för viktigast punkten att åstadkomma ett bättre styrinstrument för EMSA har vunnit gehör. Förslag till svensk ståndpunkt För har det under hela förhandlingen varit centralt att EMSA:s uppgifter inte ska utökas ytterligare och att förordningen därigenom inte obegränsat får öppna upp för att lägga framtida uppgifter på EMSA som inte har täckning i unionslagstiftningen. kan godta den nu föreslagna lydelsen av förordningen. för ett gemensamt europeiskt transportområde ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem Riktlinjedebatt 8333/11 TRANS 102 48 74 ENV 247 72 IND 39 Dok: Ännu ej inkommet. Frågan har tidigare behandlats i inför . Bakgrund KOM lade fram sin vitbok om Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem . ingår som en del av flaggskeppsinitiativet om resurseffektivitet inom ramen för EU 2020-processen. Den presenterades på . Den första vitboken om en gemensam europeisk transportpolitik publicerades . KOM:s andra vitbok om den gemensamma transportpolitiken sträckte sig fram . Den nya vitboken har förberetts av KOM bland annat genom det framlagda meddelandet Hållbara framtida transporter. Meddelandet och EU:s framtida transportpolitik efter 2010 var prioriterade frågor för SE ORDF . SE anordnade diskussioner i rådet för transportministrarna och tog också fram ordförandeskapsslutsatser om meddelandet. drar upp riktlinjerna för ett framtida enhetligt europeiskt transportområde. Den ger inledningsvis en övergripande syn på utvecklingen inom transportsektorn, kommande utmaningar och de handlingsinitiativ som måste övervägas. I ett andra avsnitt presenteras KOM:s vision om framtida transporter med ett perspektiv ända fram . Nyckelåtgärder som måste vidtas för att nå dit skisseras i en strategi i det tredje avsnittet och ett 40-tal olika åtgärder sammanfattas i en bilaga. åtföljs också av ett arbetsdokument från KOM. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar vitboken och instämmer i huvudsak i de målsättningar och åtgärder som redovisas i den. Inför riktlinjedebatten i rådet har ORDF tagit fram frågor på tre områden för att strukturera debatten. Se vidare rådspromemoria. Rådets slutsatser om "Vägen till integrerade och konkurrenskraftiga transporter på EU:s inre vattenvägar" Antagande Dok: ännu ej inkommet. Förslaget har ej tidigare behandlats i . Bakgrund Bakgrunden till rådsslutsatserna är tidigare slutsatser från en högnivåkonferens i , kommissionens , Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem, samt kommissionens halvtidsrapport om genomförandet av handlingsplanen NAIADES för att främja inre vattenvägar. Rådsslutsatserna innehåller en rad förslag på hur de inre vattenvägarna kan främjas och stryker under vikten av finansiella resurser för främjandet. Eftersom saknar ett kanalsystem jämförbart med de kontinentala systemen har frågan begränsat intresse för svensk del. Förslag till svensk ståndpunkt Främjande av de inre vattenvägarna på kontinenten har betydelse också för svenska transportörer. kan därför stötta rådsslutsatserna. Rådets beslut om undertecknande och ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och den mellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafik om Europeiska unionens anslutning till fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif) av i dess ändrade lydelse enligt Vilniusprotokollet av Antagande 12802/09 TRANS 313 10762/2/10 REV 2 TRANS 152 + COR 1 Ännu ej inkommet dok. KOM (2009) 441 slutlig Förslaget har inte tidigare behandlats i eller . Bakgrund Innebörden av förslaget är att EU ska tillträda fördraget av om internationell järnvägstrafik (COTIF) i dess lydelse enligt Vilniusprotokollet av . De flesta EU-medlemsstater har ratificerat detta Vilniusprotokollet som trädde i kraft . har ännu endast undertecknat men inte ratificerat Vilniusprotokollet och är därför fortfarande bundet av ursprungsfördraget, vars bestämmelser finns införda i svensk rätt. Genom tillträdet blir fördragets bestämmelser en del av . Delar av förslaget är dock redan en del av genom att bestämmelserna i två av dess 7 bilagor inkorporerats i denna genom olika rättsakter. Tillträdet ska genomföras genom slutande av det avtal mellan EU och den mellanstatliga organisation (OTIF) som förvaltar fördraget, som förslaget till rådsbeslut syftar till att godkänna. I avtalet finns en s.k. frikopplingsklausul införd, som syftar till att vid regelkonflikter säkerställa att EU-rätt fortsatt kan tillämpas för järnvägstrafik som bedrivs inom EES-området utan att korsa dess yttre gräns. EU:s medlemsstater förväntas också själva ratificera Vilniusprotokollet och göra härför nödvändiga anpassningar av nationell rätt. Syftet bakom tillträdet är att säkra ett fortsatt internationellt samarbete kring harmonisering av rättsliga och tekniska förutsättningar för internationella godstransporter på järnväg inom ett större geografiskt område än COTIF. EU:s medlemsstater utgör en majoritet inom OTIF. EU:s tillträde är nödvändigt för deras fortsatta deltagande i harmoniseringsarbetet, eftersom detta avser områden som omfattas av EU:s kompetens. Tillträdet kommer att nödvändiggöra snar svensk ratifikation av Vilniusprotokollet. Detta förutsätter att det pågående arbetet med att anpassa svensk rätt till protokollets bestämmelser snabbas upp. Denna anpassning kommer att få effekter för infrastrukturförvaltare, järnvägsföretag och transportkunder i , dock inte särskilt stora och i huvudsak positiva(se rådspromemoria). Förslag till svensk ståndpunkt kan acceptera att rådet beslutar godkänna förslaget till tillträdesavtal och bemyndiga ORDF att ombesörja dess undertecknande, under förutsättning att avtalet innehåller en frikopplingsklausul till skydd för befintlig EU-rätt. (ev.) Utkast till rådets beslut om bemyndigande för kommissionen att inleda förhandlingar om ett övergripande luftfartsavtal med Republiken 9668/11 115 RELEX 427 COEST 144 54 RESTREINT UE : Ännu ej inkommet. Frågan har inte tidigare behandlats i . Bakgrund I sitt meddelande underströk kommissionen betydelsen av att skapa ett gemensamt luftfartsområde, baserat på gemensamma regler, med de östra och södra grannländerna. Rådet har ställts sig bakom detta mål. EU har ingått luftfartsavtal med länderna på västra , , och . Förhandlingar pågår med , , och . Kommissionen söker nu mandat att inleda förhandlingar med . Ett avtal med ska enligt förslaget bl.a. innehålla stränga krav när det gäller flygsäkerhet, luftfartsskydd och miljö. Avtalet ska vara förenligt med fördraget och relevant EU-lagstiftning och det ska sträva efter att associera till Single European . Förhandlingarna ska ske i nära samarbetet med en , bestående av representanter för medlemsstaterna Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen står bakom mandatförslaget och målsättningen är att rådet antar förslaget till beslut Se även bifogad rådspromemoria. (ev.) Förslag till rådets beslut om undertecknande av luftfartsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan Antagande 9982/11 128 RELEX 477 AMLAT 45 10177/11 135 RELEX 506 AMLAT 48 10175/11 134 RELEX 505 AMLAT 47 dok. : Ännu ej inkommet Avtalsfrågan har inte tidigare behandlats i . Frågan om förhandlingsmandat för kommissionen har behandlats i . Bakgrund fick kommissionen mandat av rådet att inleda förhandlingar om ett luftfartsavtal med . Efter tämligen komplicerade förhandlingar kunde ett avtal paraferas . Avtalet är i stort sett i linje med mandatet. Det innebär en gradvis öppning av marknaden mellan parterna och innehåller bestämmelser om bl.a. flygsäkerhet, luftfartsskydd och miljöskydd. När avtalet träder i kraft kommer det att ersätta medlemsstaternas bilaterala luftfartsavtal med . Avtalet är ett s.k. blandat avtal och ska godkännas av både rådet och medlemsstaterna. Avsikten är att avtalet ska undertecknas i anslutning till ministerrådet . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen står bakom förslaget till rådsbeslut och målsättningen är att rådet antar förslaget till beslut Se även bifogad rådspromemoria. Gemensamt europeiskt luftrum a) Genomförande av det funktionella luftrumsblocket: åtgärder av medlemsstaterna för att respektera tidsfristen Information från kommissionen Funktionella luftrumsblock (FAB) som samlar luftrummet för två eller fler medlemsstater ska vara inrättande till senast . har redan etablerat en sådan FAB med , kallad Dansk/Svenska luftrumsblocket, och som har annonserats i EUT. Kommissionen avser att lämna information hur genomförandet går inom de totalt nio FAB:ar som avses etableras. Då utvecklingen inte går lika snabbt på alla håll som det gjort i och syftar sannolikt kommissionens inspel till att driva på arbetet. b) Flygtrafiksituationen Information från kommissionen En omfattande flygtrafik förväntas och kapacitetsproblem kan uppkomma. Kommissionen avser att lämna information om förväntad trafikutveckling. Krisen med vulkanisk aska i EU: uppföljning och större räckvidd för krishantering Information från kommissionen har det europeiska luftrummet varit påverkat av aska som följd av ett vulkanutbrott på . Men effekterna från vulkanen var betydligt mindre än från vulkanen , . Det finns gemensamma regler för avstängning av luftrummet och kommissionen avser att informera om hur de använts vid den senaste askkrisen. Framsteg i arbetet med säkerhet för flygfrakt Information från kommissionen Bakgrund En särskilt sammankallad högnivågrupp har tagit fram en rapport med förslag till åtgärder för att stärka skyddet för fraktflyget mot terroristattacker. Rapporten presenterades för rådet . Åtgärderna handlar bl.a. om informationsutbyte mellan myndigheter, utveckla EU-kriterier för att bedöma tredjeländers flygplatsers säkerhetsrisker och förbättra inspektionen av gällande säkerhetsåtgärder för flygfrakt. Kommissionen ska vid rådsmötet informera om hur arbetet fortskrider. Högnivåavtal med Eurocontrol Information från kommissionen Ambitioner finns om att upprätta ett avtal mellan EU och Eurocontrol i syfte att överenskomma regelgivning inom luftfartsområdet. upprättas regler av såväl EU som Eurocontrol och det är angeläget att undvika att regler blir i konflikt med varandra eller blir dubblerande. Kommande andra mötet för Asem-transportministrar (, huvudstad i (sydvästra ) ) Information från den litauiska delegationen Det första ASEM-transportministermötet ägde rum i under det svenska ordförandeskapet i EU. var co-sponsor till mötet och representerades på detta av infrastrukturminister . Det andra mötet i ordningen anordnas av i , . Den litauiska delegationen kommer att lämna information om mötet. Dansk strategi för åtgärder mot piratdåd 201114 Information från den danska delegationen 10735/11 TRANS 165 presenterade den danska regeringen ett strategi om åtgärder mot sjöröveri som kommer att gälla . Det övergripande målet med strategin är att bidra till att göra vattnen utanför och säkra och farbara för dansk och internationell sjöfart. Strategin sträcker sig från bilaterala till multilaterala politiska, militära, legala och kapacitetshöjande åtgärder. I strategin påpekas att även om sjöröveri är ett påtagligt problem för men att det måste lösas genom internationellt samarbete. Presentation av det kommande ordförandeskapets arbetsprogram Information från den polska delegationen