rir · GZB52 · 2011-01-18 09:00:00 — Parker och G. Tavares (2008), Evaluation of research in efficiency and productivity: A survey and analysis of the first 30 years of scholarly literature in , , 42(3), s. 151157. Flegg A., D. Field och T. Thurlow (2004), Measuring the efficiency of British universities: A multi-period data envelopment analysis, Education Economics, 12(3), s. 231249. Färe R., S. Grosskopf, B. och P. (1989), Productivity developments in Swedish hospitals: A output index approach, Discussion paper No. Färe R., S. Grosskopf och K. Lovell (1994), Production Frontiers, , . INTOSAI (2004), Implementation . Högskolelag (1992:1434). Högskoleförordning (1993:100). (2009), Universitet & högskolor, , Rapport 2009:12 R. (2010), Sjunkande prestationsgrader i högskolan, Statistisk analys 2010/10. Johnes, J. (2004), Efficiency measurement, i Johnes G. och J. Johnes (red), International Handbook on the Economics of Education, , Cheltenham. Johnes, J. (2006), Data envelopment analysis and its application to the measurement of efficiency in higher education, Economics of , 25(3), s. 273288. Johnes, J. och L. Yu (2008), Measuring the research performance of Chinese higher education institutions using data envelopment analysis, , 19(4), s. 679696. Lag (1996:1059) om statsbudgeten. (1953), Index numbers and indifference surfaces, Trabajos de Estatística, 4, s. 209242. Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor Mettas, R., V. och D. Whybark (2001), An investigation of the sensitivity of to data errors, Computers & Industrial , 41(2), Myndighetsförordning (2007:515). 2007/08:1, utgiftsområde 16, Budgetpropositionen . 2008/09:1, utgiftsområde 16, Budgetpropositionen . 2008/09:50, Ett lyft för forskning och innovation. 2009/10:149, En akademi i tiden ökad frihet för universitet och högskolor. (2006), Den offentliga arbetsförmedlingen, RiR 2006:22. (2009), Resursstyrning i grundutbildning, RiR 2009:25. (2010), Klassificering av kurser vid universitet och högskolor regeringens styrning och uppföljning, RiR 2010:4. Salerno, C. (2002), On the technical and allocative efficiency of research-intensive higher education institutions, . Salerno, C. (2003), What we know about the efficiency of higher education institutions: The best evidence, CHEPS, . (2004), Att mäta skolors relativa effektivitet En modellanalys baserad på resurser och resultat, dnr 2004:1464. Statskontoret (1993), Riksåklagarens framtida roll och organisation, 1993:3. Thanassoulis, E., M. Kortelainen, G. Johnes och J. Johnes (2010), Cost and efficiency of higher education institutions in : A analysis, , under publicering. Tzeremes, N. och G. Halkos (2010), A approach for measuring university departments efficiency, MPRA paper no. (2009), Bibliometrisk indikator som underlag för medelsfördelning, svar på uppdrag enligt regeringsbeslut U2009/322/F () till . (1937), Über ein ökonomisches Gleichungssystem und eine Verallgemeinerung des Brouwerschen Fixpunktsatzes, Ergeb. K. Menger, . Översatt av O. Morgenstern och publicerad i Review of Economic Studies, 13, s. 19, 1945-46. Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor Bilaga 1 Teknisk beskrivning av DEA- metoden I denna bilaga ges en teknisk beskrivning av de metoder för beräkning av effektivitetstal och produktivitetsutveckling som används i granskning. Beräkningarna av effektivitetstalen sker med hjälp av DEA-metoden (Data Envelopment Analysis), som använder matematisk linjär programmering, vilket innebär att metoden är deterministisk. Mer konkret innebär det att en målfunktion antingen maximeras eller minimeras givet en eller flera restriktioner, som begränsar vad som är möjligt att uppnå. I granskningen används en så kallad outputorienterad modell, vilket innebär att lärosätenas målfunktion är att maximera prestationerna givet tillgängliga resurser. I formlerna nedan betecknar K antalet lärosäten och N representerar de olika resurser som lärosätet har till sitt förfogande för att åstadkomma M olika prestationer. Om xj är en vektor av dessa N resurser för lärosäte j och yj är en vektor av M prestationer för samma lärosäte, så kan produktionsmöjlighetsområdet (och därmed produktionsteknologin) definieras som där θ är ett tal, vilket tolkas som den mängd prestationer som det är möjligt att öka produktionen med och vara kvar inom I tillämpning av DEA-metoden uttrycks detta som 2θ, vilket ger effektivitetstal som ligger mellan 0 och 1. Om θ = 1 är det inte möjligt att öka mängden prestationer utan att tillföra mer resurser. För de lärosäten som är ineffektiva, det vill säga uppvisar ett effektivitetstal < 1, är det möjligt att öka mängden prestationer inom ramen för de tillgängliga resurserna. Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor Det första steget i analysen är att identifiera de lärosäten som är effektiva och som därmed bildar den så kallade produktionsmöjlighetsfronten. För att konstruera fronten används konvexa kombinationer av dessa lärosäten. Det maximeringsproblem som, under antagande om skalavkastning, ska lösas är följande Ekvation (3) är effektivitetstalet som ska beräknas, det vill säga att maximera θ så att lärosäte j fortfarande befinner sig inom produktionsmöjlighetsområdet. Ekvation (4) avser de resurser som ingår i beräkningen. De variabler som betecknas z utgör vikter och benämns intensitetsvariabler. De används bland annat för att konstruera produktionsfronten. Ett lärosäte som visar sig vara ineffektivt används inte i konstruktionen av produktionsfronten. För dessa lärosäten är z = 0, vilket innebär att resurserna inte används fullt effektivt.65 Eftersom en outputbaserad modell antagits skalas inte input, det vill säga ekvation (4) innehåller inget θ. Ekvation (5) avser restriktioner för prestationerna (outputs). Eftersom modellen är outputorienterad den utgår från hur mycket produktionen av prestationer kan öka utan att mer resurser behöver tillföras introduceras θ i denna ekvation. Slutligen anges i ekvation (6) att intensitetsvariablerna ska vara positiva.66 Den ansats för beräkning av produktivitet som används i granskningen bygger på en kombination av effektivitetstal som mäter årliga förändringar. Detta sätt att beräkna produktivitet brukar benämnas produktivitetsindex.67 65z-variablerna motsvarar de intensitetsvariabler som i input-output sammanhang introducerades av (1937). 66I granskningen antas skalavkastning. Genom att variera restriktionen i ekvation (6) kan olika typer av skalavkastning modelleras. 67Detta index utvecklades av (, 1953) och var från början en tillämpning på priser. Anpassningen för produktivitetsmätningar presenterades av Färe, Grosskopf, och (1989). Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor I beräkningarna formuleras fyra linjära programmeringsproblem för varje lärosäte, vilka resulterar i fyra olika effektivitetstal. Två av dessa bygger på tvärsnittsberäkningar (en för respektive tidsperiod) där det enskilda lärosätet jämförs med övriga lärosäten. De två andra är korskopplade beräkningar så att lärosätets produktion under period 1 jämförs med övriga lärosätens produktion under period 2 och så att lärosätets produktion under period 2 jämförs med övriga lärosätens produktion under period 1. produktivitetsindex beräknas med hjälp av de fyra effektivitetstalen som ingående komponenter. Indexet visar den sammanlagda förändringen i produktivitet mellan perioderna. Dessutom kan indexet delas upp i två olika komponenter. Den del av förändringen i produktivitet som beror på att produktionsmöjlighetsfronten har förändrat och att det därmed skett en teknologisk utveckling. Förutsatt att förändringen är positiv har det då inträffat en teknisk förändring som gjort det möjligt att producera mer prestationer med oförändrad mängd resurser. Fronten har därmed skiftats utåt så att produktionsmöjlighetsområdet blivit större. Den del av förändringen i produktivitet som beror på lärosätets avstånd till produktionsmöjlighetsfronten har förändrats. Om denna förändring är positiv, innebär det att lärosätet blivit mer effektiva i sitt resursutnyttjande mellan perioderna. Översatt i termer av de tidigare beräknade effektivitetstalen, θt(t) θt+ 1( ) θt+ 1(t+ 1) θt+ 1(t+ 1) θt(t+ 1) Kvoterna under rottecknet avser den första delkomponenten enligt ovan. De mäter avståndet mellan produktionsmöjlighetsfronterna och lärosätets produktion för respektive period. Genom att multiplicera dessa kvoter och dra kvadratroten av detta erhålls ett genomsnittligt avstånd mellan de två periodernas produktionsmöjlighetsfronter. Kvoten utanför rottecknet avser den andra komponenten. Den mäter förändringen i grad av effektivitet, det vill säga ett lärosätes förändrade avstånd till fronten. Ett värde större än 1 innebär att avståndet minskat och att lärosätet därmed blivit mer effektivt i sin resursanvändning. Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor Bilaga 2 Jämförelseobjekt för lärosäten med en förbättringspotential I tabellen nedan redovisas de lärosäten som enligt beräkningarna med DEA-metoden utgör relevanta jämförelseobjekt för lärosäten som har en förbättringspotential. Lärosäten som anges i kolumnen till vänster är det lärosäte som har en förbättringspotential. Lärosätena som anges i högra kolumnen är de relevanta jämförelseobjekten. Jämförelseobjekt för lärosäten med en förbättringspotential Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor Anm: Tabellen baseras på den beräkning i kapitel 6 där effektivitetstalen beräknas med en modell där ett genomsnitt av resurser och prestationer för perioden 20042008 används. Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Styrning inom arbetsmarknadspolitiken mål, styrkort och Från många till en sammanslagningar av myndigheter Klassificering av kurser vid universitet och högskolor regeringens styrning och uppföljning Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter Inställda huvudförhandlingar i brottmål Hanteringen av mängdbrott en kärnuppgift för polis och åklagare Säkerheten i statens betalningar Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. i tider av kraftiga värdeförändringar. En granskning av åtta statligt bildade stiftelser och regeringen Informationsutbyte mellan myndigheter med ansvar för trygghetssystem har möjligheter till effektivisering utnyttjats? Den nordiska stridsgruppen 2008 - en del av EU:s Statliga stöd i alkoholpolitiken Påverkas ungas alkoholkonsumtion? Underhållsstödet för barnens bästa? Polisens brottsförebyggande arbete har ambitionerna uppnåtts? skatteavtal med andra länder effekterna av regeringens Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2010:25 Kostnadskontroll i stora väginvesteringar? 2010:26 Statens insatser för att komma åt vinster från brottslig verksamhet ett bättre samarbete ger högre utbyte 2010:27 Förvaltningen av samhällsekonomiska metoder inom infrastrukturområdet 2011 2011:1 Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor