urf · GYA5URF3 · 2011-01-01 00:00:00 — Dessa utskott hade i regel färre ärenden (motioner och propositioner) än övriga utskott och mycket få EU-relaterade frågor. 2.2 Utvecklingen av utskottens arbetssituation För att belysa utvecklingen av utskottens arbetssituation har utredningstjänsten, på utredningens uppdrag, tagit fram statistik på en rad områden. I utredningsunderlaget ingår även de intervjuer som utredning gjort med representanter för parti- och utskottskanslier och resultatet från den ledamotsenkät som utredningen genomfört. Syftet med detta avsnitt är att undersöka hur arbetsbelastningen utvecklats under de två senaste valperioderna och om de skillnader mellan utskotten som konstaterades undersökning består. Ett resultat av arbete och riksdagsbeslutet var att lagutskottet och bostadsutskottet slogs samman och bildade civilutskottet. Dessutom gjordes en del justeringar i utskottens beredningsområden, bl.a. fördes kärnsäkerhetsfrågor från MJU till FöU, integrationsfrågor från SfU till AU och immaterialrätten från LU till NU. 6 Indikatorerna var antal sammanträdestimmar, remitterade propositioner och skrivelser, remitterade motioner och motionsyrkanden, avgivna reservationer, utskottsbetänkanden, yttranden, trycksidor i betänkandena, faktapromemorior samt EU-dokument. Det totala antalet sammanträden i utskotten är relativt . Valperioden 20022006 hölls i genomsnitt 583 sammanträden per och motsvarande uppgift för valperioden 20062010 är 580. Antalet sammanträden per utskott och år ökade dock något (från 36 till 39) till följd av sammanläggningen av lagutskottet och bostadsutskottet. Antalet sammanträden i sammansatta utskott ökade marginellt under den senaste valperioden 62 sammanträden jämfört med 55 valperioden 20022006. Antal sammanträden i utskotten /032009/10 Anm. I uppgifterna för KU och UU ingår såväl allmänna som särskilda sammanträden. I sammanhanget kan även nämnas att den genomsnittliga sammanträdestiden per sammanträde minskade 20062010. Som framgår av ovanstående sammanställning varierar antalet sammanträden stort mellan utskotten. och utrikesutskottet har genomgående flest sammanträden. Dessa två utskott har såväl allmänna som särskilda sammanträden. särskilda sammanträden upptas av granskningsärenden medan utrikesutskottets särskilda sammanträden utgörs av mottagningar och besök av utländska delegationer. utskott har antalet sammanträden ökat under den senaste valperioden med i genomsnitt 5 till 8 sammanträden per . Dessa utskott är i fallande ordning FiU, AU, SkU, FöU, MJU och NU. Variationerna i antalet sammanträden beror till stor del på vilka frågor som står i centrum för den politiska debatten. För finansutskottet och näringsutskottet avsatte t.ex. finanskrisen tydliga avtryck i statistiken /09. har den tid utskotten sammanträder nästan halverats. sammanträdde utskotten i genomsnitt i per jämfört en minskning eller . Valperioden 19881991 var den genomsnittliga sammanträdestiden per utskott och . Den senaste valperioden hade minskat . Antal sammanträdestimmar i samtliga utskott /892009/10 Källa: , bearbetat av utredningen. Uppgifterna inkluderar allmänna och särskilda sammanträden i KU och UU samt sammanträdestid i sammansatta utskott. Samtliga utskott med undantag för socialutskottet och trafikutskottet visar en långsiktigt nedåtgående trend i antalet sammanträdestimmar . Några utskott avviker mer än andra från den allmänna trenden. För finansutskottet och näringsutskottet ökade sammanträdestiden relativt mycket under den senaste valperioden för finansutskottet med och för näringsutskottet med . De främsta orsakerna till detta var sannolikt den finansiella krisen och de näringspolitiska frågor som aktualiserades med anledning av regeringsskiftet. kan noteras att sammanträdestid minskade och utrikesutskottets med . För båda utskotten gällde minskningen såväl allmänna som särskilda sammanträden. Antal sammanträdestimmar i utskotten 20022010 Källa: , bearbetat av utredningen. hade störst antal sammanträdestimmar följt av UU, NU, TU, FiU, SoU, SfU och MJU. I de intervjuer som utredningen genomfört framhåller flera utskottskanslier att allt mindre sammanträdestid ägnas åt traditionell ärendeberedning av propositioner, skrivelser, motioner m.m. Nästan alla utskott har gått ifrån muntliga föredragningar och justeringen av betänkanden går oftast mycket fort. Från både ledamöter och tjänstemän framhålls att politiska diskussioner blir alltmer sällsynta vid utskottssammanträden debatten hänskjuts ofta till kammaren. Antalet propositioner ökade med under den senaste valperioden jämfört med perioden 20022006. över en längre tidsperiod är antalet propositioner per valperiod relativt stabil. Variationerna är emellertid stora men likartade inom varje valperiod då antalet propositioner är som minst i början av perioden för att därefter successivt öka. Antalet skrivelser uppgår i genomsnitt till drygt 30 per . Antal hänvisade propositioner och skrivelser (eller delar därav) Källa: , bearbetat av utredningen. *Summan avser helt eller delvis hänvisade propositioner och skrivelser och inte antal propositioner och skrivelser. Av ovanstående sammanställning framgår att skillnaderna mellan utskotten är relativt stora i fråga om hänvisade propositioner och skrivelser. Skillnaderna mellan valperioderna är också betydande. över båda valperioderna 2002 2006 och 20062010 har flest propositioner och skrivelser hänvisats till SkU (212), JuU (181), FiU (138), SoU (129), UU (118), MJU (107) och NU (104). Några utskott har under den senaste valperioden mottagit betydligt fler propositioner och skrivelser än under föregående period: UbU (+25 eller ), AU (+13, ), NU (+20, )), TU (+13, ), FiU (+14, ) och SkU (+16, ). har till JuU hänvisade propositioner och skrivelser minskat . I medeltal lämnas 38 framställningar eller redogörelser till varje . Drygt hälften av dessa kommer från , ett mindre antal från riksdagsstyrelsen och och enstaka från JO, och svenska delegationer vid , och . /10 ökade antalet till följd av fler framställningar och redogörelser från särskilt , och riksdagsstyrelsen. Antal hänvisade framställningar och redogörelser (eller delar därav) Källa: , bearbetat av utredningen. Under den senaste valperioden gick nästan en tredjedel (49 st) av alla framställningar och redogörelser till finansutskottet. Därefter följer KU (26), UU (16), UbU (14) och AU (14). i ett längre tidsperspektiv varierar antalet motioner relativt mycket mellan olika valperioder. lämnades störst antal motioner (4 989) in under som föregick valet . En annan toppnotering (4 824) nåddes /06 före valet . Båda dessa val resulterade i ett regeringsskifte. Det är dock svårt att dra några slutsatser om en långsiktig trend när det gäller antalet motioner. Förändringarna mellan olika valperioder verkar till stor del bero på det parlamentariska läget antalet oppositionspartier och eventuella allianser. Däremot följer i stort sett varje valperiod en likartad utveckling med minst antal motioner och därefter en successiv ökning. Antal inlämnade motioner under riksmötena /882009/10 Källa: Statistiska uppgifter om riksdagsarbetet, bearbetat av utredningen. Kommentar: 1995/96 lämnades endast 735 motioner på grund av omläggningen av budgetprocessen och därmed ingen allmän motionstid. De streckade linjerna markerar riksdagsval. Motionerna fördelas mycket ojämnt mellan utskotten och den sneda fördelningen går igen från valperiod till valperiod. Strukturen på snedfördelningen är relativt stabil över tiden, vilket innebär att det i stort sett är samma utskott som får många respektive få motioner år . Flest motioner hänvisas till socialutskottet som fick i genomsnitt 496 motioner per . 2010/11:URF3 2 UTSKOTTENS ARBETSSITUATION Antal hänvisade motioner (eller delar därav) i genomsnitt per 20022010* Källmaterial: , bearbetat av utredningen. * Uppgifterna avser helt eller delvis hänvisade motioner och inte antalet motioner. Källa: , bearbetat av utredningen. En jämförelse mellan de två senaste valperioderna visar att det totala antalet hänvisade motioner minskade från 19 704 till 15 519. För samtliga utskott utom arbetsmarknadsutskottet (+2) minskade det genomsnittliga antalet motioner per 20062010: SoU (121), MJU (118), SkU (114), SfU (97), JuU (95) och KU (94). 2 UTSKOTTENS ARBETSSITUATION 2010/11:URF3 Antal hänvisade motioner (eller delar därav) totalt* Källa: , bearbetat av utredningen. * Uppgifterna avser helt eller delvis hänvisade motioner och inte antalet motioner. Antalet motionsyrkanden följer i stort sett samma utvecklingslinje som antalet motioner. Jämfört med valperioden 20022006 minskade det totala antalet yrkanden under den senaste valperioden , från 49 277 yrkanden till Fördelningen av antalet yrkanden utskottsvis skiljer sig något jämfört med hur antalet motioner fördelas. får vanligtvis störst antal yrkanden och försvarsutskottet minst. Andra utskott som får många yrkanden är UbU, MJU, UU, JuU, TU och SfU. 2010/11:URF3 2 UTSKOTTENS ARBETSSITUATION Antal hänvisade motionsyrkanden i genomsnitt per och antal yrkanden per motion 20022010 (genomsnitt 20022010) Källmaterial: , bearbetat av utredningen. Det genomsnittliga antalet yrkanden per motion varierar mellan 1,8 och 3,4 . Den senaste valperioden visade en klar minskning i antalet yrkanden per motion med ett genomsnitt på 1,9. Skillnaderna mellan utskottsområdena är relativt stora när det gäller antalet yrkanden per motion. 2 UTSKOTTENS ARBETSSITUATION 2010/11:URF3 Hänvisade motionsyrkanden totalt (inklusive delade yrkanden)* * Uppgifterna har sammanställts efter sökning och bearbetning av registrerade uppgifter i Urix. De visar antal motionsyrkan-den per motionens utskottsbeteckning. Delade yrkanden registreras i Urix per del varför totalsumman motionsyrkanden per är högre än det verkliga antalet motionsyrkanden. Antalet reservationer ökade från ett genomsnitt på 2 461 per till 2 995 . Under den senaste valperioden mer än halverades antalet reservationer till i genomsnitt 1 450 per . Den främsta anledningen till detta var sannolikt förekomsten av en regering med en klar majoritet i kammaren och att antalet oppositionspartier blev färre. 2010/11:URF3 2 UTSKOTTENS ARBETSSITUATION Antal reservationer per utskott 20022010 Källa: , bearbetat av utredningen. Skillnaderna mellan utskotten är relativt stora när det gäller antalet reservationer. Under de två senaste valperioderna lämnades flest reservationer per i följt av MJU, SoU, SfU och JuU. Det var också i dessa utskott samt i KU som antalet reservationer minskade som mest under den senaste valperioden. Under de två senaste valperioderna producerade utskotten i genomsnitt 319 respektive 315 betänkanden per . Detta kan jämföras med valperioderna 19941998 och 19982002 då 345 respektive 295 betänkanden producerades. Det totala antalet betänkanden per är således relativt stabilt sedan budgetreformen . framställde utskotten mellan 500 och 600 betänkanden per . Liksom fallet är med propositioner och motioner följer även antalet betänkanden vanligen den valperiodscykel som innebär att antalet successivt ökar för varje . Mellan utskotten är det stora variationer. och skatteutskottet producerade i genomsnitt 32 betänkanden per Därefter följer i fallande ordning KU (31), JuU (29), LU (29)7, CU (29)8, MJU (22), SoU (21), UbU (19) och NU (19). Antal betänkanden per och valperiod Källa: , bearbetat av utredningen. Några utskott producerade fler betänkanden per under den senaste valperioden jämfört med perioden 20022006: SkU (+5), TU (+5), FiU (+4), NU (+3) och AU (+3). Andra utskott minskade betänkandeproduktionen: JuU (5), KU (4), UU (3) och KrU (3). Under riksmötena /032007/08 uppgick antalet yttranden totalt till mellan 46 och 63 per eller 3,0 och 3,9 per utskott. De två senaste riksmötena ökade antalet yttranden till 87 och 71 5,8 respektive 4,7 per utskott. 7För LU gäller uppgiften 20022006. 8För CU gäller uppgiften 20062010. 2010/11:URF3 2 UTSKOTTENS ARBETSSITUATION Antal yttranden per och valperiod Källa: , bearbetat av utredningen. Antalet yttranden varierar mellan riksmötena och mellan utskotten. Flest yttranden brukar lämna så även under de två senaste valperioderna då utskottet i genomsnitt lämnade 6 yttranden per . Därefter följer SkU, SoU, TU, AU (alla 5 yttranden) samt FiU, SfU och NU (alla 4) 20022010. genomförde utskotten i medeltal 370 utfrågningar per . Som mest var antalet utfrågningar /09 då de uppgick till totalt 410 vilket främst berodde på ett ökat antal i FiU (62), MJU (53) och AU (38). 2 UTSKOTTENS ARBETSSITUATION 2010/11:URF3 Antal utfrågningar totalt per utskott 20042010 Källa: , bearbetat av utredningen. * Utfrågningar med anledning av granskningsärenden. Anm.: Utredningstjänsten har gått igenom utskottens kallelser (i Notes) till sammanträden för perioden /052009/10 och sammanställt uppgifter om de tillfällen då externa besökare deltagit vid sammanträdena. Offentliga utfrågningar och seminarier som arrangerats av två eller flera utskott har räknats som flera olika utfrågningar. Av den anledningen lämnas inte summerade uppgifter per samtliga utskott och utan enbart per utskott. Där olika delegationer avlöst varandra, dvs. då dessa redovisats per olika punkter eller stycken eller per olika klockslag i kallelsen eller protokollet har dessa räknats som olika utfrågningar. Om besökarna redovisats i samma sammanhang har detta räknats som en utfrågning. Flest utfrågningar hade näringsutskottet med i genomsnitt 36 per . Därefter följer MJU med 33, UU 32, FiU 30, FöU 30, , KU 26, SfU 26 och SoU 24. Till detta kommer 33 utfrågningar i sammansatta utskott . 20 av dessa utfrågningar genomfördes av det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet (UFöU). genomfördes ca 210 offentliga utfrågningar med reservation för dubbelräkning vid samarrangemang mellan flera utskott. Flest offentliga utfrågningar har (ca 14 per ) främst med anledning av granskningsärenden. Därefter följer FiU med i snitt 4 per , SfU 3, och SoU 2. riktlinjer för uppföljning och utvärdering betonades att denna uppgift skulle vara en integrerad och naturlig del i alla utskotts ärendeberedning. Antal avslutade uppföljnings- och utvärderingsprojekt per utskott /032009/10 Källa: Utvärderings- och forskningsfunktionen har verksamheten successivt utvecklats såväl den löpande uppföljningen av budget och mål- och resultatstyrning som den tematiska uppföljningen i olika projekt. De utskott som kontinuerligt arbetar med tematiska uppföljningsprojekt och som i större grad verkar ha integrerat detta i den löpande ärendeberedningen är främst MJU, FiU, JuU, UU och TU. I detta avsnitt redovisas grundläggande statistik om utskottens arbete med EU-frågor. En utförligare beskrivning och redovisning finns i utredningens rapport arbete med EU-frågor (2010/11:URF2). Utskottens arbete med EU-frågor tar alltmer tid i anspråk särskilt efter beslut och de nya regler som då trädde i kraft. Det totala antalet mottagna EU-dokument, inklusive FaktaPM, uppgick till 4 085 jämfört med 6 161 en ökning med . Antalet FaktaPM ökade från 411 till 519. Antal mottagna EU-dokument valperioden 20062010 Källa: , bearbetat av utredningen. En jämförelse utskotten emellan visar att det är mycket stora skillnader i antalet mottagna dokument beroende på EU-anknytningen i respektive utskotts beredningsområde. Fem utskott UU, MJU, FiU, NU och TU ligger i en klass för sig och tar emot betydligt fler dokument än övriga utskott. Denna skillnad har ytterligare förstärkts under den senaste valperioden. 2010/11:URF3 2 UTSKOTTENS ARBETSSITUATION Antal mottagna EU-dokument i genomsnitt per 20022010 Källa: , bearbetat av utredningen. Enligt 10 kap. 4 § riksdagsordningen är regeringen skyldig att överlägga med utskotten i de frågor rörande arbetet i EU som utskotten bestämmer. I följande sammanställning redovisas antalet överläggningar fr.o.m. då dessa regler trädde i kraft t.o.m. . 2 UTSKOTTENS ARBETSSITUATION 2010/11:URF3 Antal överläggningar enligt RO 10:4 perioden /072009/10 Källa: , pm dnr 2010:1451. Anm.: Det förekommer att flera överläggningar sker vid samma tillfälle. Dessa har räknats som en överläggning (i enlighet med kammarkansliets förteckning över överläggningar. Kammarkansliet redovisar även överläggningar som skett i efterhand utan närvaro av regeringsföreträdare. Miljö- och jordbruksutskottet och socialförsäkringsutskottet hade betydligt fler överläggningar med regeringen än övriga utskott. Ungefär hälften så många hade FiU, CU och NU. MJU, FiU och NU finns också med bland de utskott som får ta emot flest EU-dokument. UU och TU som mottar relativt sett många EU-dokument skiljer här ut sig genom endast ett fåtal överläggningar. I 10 kap. 6 § första stycket regeringsformen föreskrivs att regeringen fortlöpande ska informera om vad som sker inom ramen för samarbetet inom EU. Av följande sammanställning framgår att det totala antalet informationstillfällen har ökat . 2010/11:URF3 2 UTSKOTTENS ARBETSSITUATION Antal tillfällen då muntlig information i EU-frågor har lämnats av regeringen till utskott 2009/10* Källa: , bearbetat av utredningen. De sex utskott som har haft flest informationstillfällen /052009/10 är UU, MJU, SfU, NU, JuU och TU. Alla grönböcker och vitböcker ska bli föremål för utlåtande enligt riksdagsordningen. Andra viktiga EU-dokument kan också leda till ett utlåtande. Vilka dokument som ska föranleda ett utlåtande avgörs av talmannen efter samråd med gruppledarna. 2 UTSKOTTENS ARBETSSITUATION 2010/11:URF3 Antal utlåtanden per utskott /072009/10 2009/10* De nya reglerna för subsidiaritetsprövning har tillämpats fr.o.m. och från denna dag t.o.m. har totalt 68 ärenden inkommit till . Av dessa ärenden var 63 färdigbehandlade per . I tre ärenden har utskotten (finansutskottet i två ärenden och miljö- och jordbruksutskottet i ett ärende) ansett att hela eller delar av förslagen strider mot subsidiaritetsprincipen och därmed avgivit utlåtanden. 2010/11:URF3 2 UTSKOTTENS ARBETSSITUATION ärenden t.o.m. 16/11 Källa: EU-samordningen, bearbetat av utredningen. Av sammanställningen framgår att de utskott som är mest belastade av subsidiaritetsprövningen är MJU, FiU, JuU och TU. 2.3 Synpunkter och iakttagelser genomförde utredningen en enkät riktad till samtliga ledamöter.9 Ledamöterna tillfrågades bl.a. om hur de uppfattade arbetsbelastningen i utskotten. Enkätresultatet visar att av de kvinnliga ledamöterna anser att arbetsbelastningen är ganska eller mycket hög medan motsvarande andel för männen är . Av samtliga ledamöter anser att arbetsbelastningen är ganska eller mycket hög. De utskott där eller fler av ledamöterna anser att arbetsbelastningen är mycket eller ganska hög är i fallande ordning FiU, SfU, CU, TU, SoU, KU och MJU. 9 En samlad redovisning av enkätresultaten finns i avsnitt 3 i denna rapport. Intervjuer med parti- och utskottskanslierna intervjuade utredningen representanter för samtliga parti- och utskottskanslier. Från partikansliernas sida deltog i samtliga fall kanslichefen och andra medarbetare vid kansliet. Vid dessa intervjuer framkom att partikanslierna är tungt arbetsbelastade inför och under allmänna motionstiden. Vidare kan konstateras att alla partier har någon form av intern policy för eller kontroll av ledamöternas enskilda motioner. Partikanslierna ser positivt på en effektivisering av motionsbehandlingen men betonar vikten av att motionsrätten bevaras för utvecklingen av den politiska debatten. Några kanslier förordade en utvidgad motionsrätt. Vid intervjuerna med utskottskanslierna deltog kanslicheferna i utskotten och i vissa fall även andra medarbetare vid kanslierna. Av intervjuerna framgår att de flesta kanslierna upplever att de är tungt arbetsbelastade. Några kanslier förefaller ha en tung men relativt jämn arbetsbelastning över hela arbetsåret (bl.a. KU, FiU, JuU, UU, SoU, MJU och NU) medan andra har en hög belastning under en termin eller periodvisa arbetstoppar (SkU, UbU och TU). Arbetsbelastningen kan även variera över valperioden beroende på utvecklingen inom respektive politikområde, förändringar i motionstillströmning m.m. Under den senaste valperioden hade t.ex. några utskott (FiU och NU) en särskilt arbetstung period 2008/09 till följd av den finansiella krisen. Flera kanslier framhåller att allt mindre sammanträdestid ägnas åt traditionell ärendeberedning av propositioner och motioner. Nästan alla utskott har gått ifrån muntliga föredragningar och justeringen av betänkanden går oftast mycket fort. En kanslichef säger att utskottet blivit en utpräglad beslutsinstans och att det nästan inte förekommer någon diskussion alls på sammanträdena ledamöterna argumenterar inte längre för sina motioner. Denna bild bekräftas i stora drag av många kanslier. som fortfarande använder sig av korta muntliga föredragningar och vissa fall även arbetsmarknadsutskottet menar att dessa initierar ledamöterna att säga något även om de diskussioner som förekommer ofta blir kortfattade. Le- damöterna tillbringar alltmer tid utanför , bl.a. till följd av externa uppdrag. En kanslichef menar att utskottsarbetet mer handlar om logistik än om ärendeberedning då kompetensutveckling, uppvaktningar, resor, studiebesök m.m. tar alltmer tid i anspråk. För att belysa förutsättningarna för utskottens arbetssituation har utredningen tagit fram följande underlag om antalet årsarbetskrafter vid utskottskanslierna och hur dessa utvecklats . Ökningen av antalet årsarbetskrafter är . bör nämnas att personalresurserna inom utskottsorganisationen blivit mer flexibla till följd av olika åtgärder. 2010/11:URF3 2 UTSKOTTENS ARBETSSITUATION Antal årsarbetskrafter inom utskottskanslierna, 1994, 1999, 2004 och 2009 Källa: pm dnr 2009:1103. , personalenheten, skriftlig uppgift . Anm.: Exakta uppgifter på utskottsnivå saknas. Uppgifterna i tabellen har beräknats av personalenheten med utgångspunkt i den totalsiffra som redovisats för utskotten sammanlagt. Med hjälp av ytterligare uppgifter har sedan fördelningen per utskott kunnat uppskattas. I diskussionen om kansliresurserna görs ibland jämförelser med utvecklingen av personalresurserna vid . Utredningstjänsten har på uppdrag av utredningen därför tagit fram följande uppgifter om antalet årsarbetskrafter vid departementen och övriga enheter. Av följande sammanställning kan man se att antalet årsarbetskrafter inom ökade med de särskilda resurserna för ordförandeskapet undantagna (SES-09, 78,9 årsarbetskrafter). 2 UTSKOTTENS ARBETSSITUATION 2010/11:URF3 Antal årsarbetskrafter inom fördelat på Statsrådsberedningen, departementen och Förvaltningsavdelningen, 1994, 1999, 2004 och 2009 Källa: pm dnr 2009:1103. , Arbetsgivarenheten, departementssekreterare , skriftlig uppgift . SES-09 avser anställda med anledning av ordförandeskap i . Departementens namn och ansvarsområden har i vissa fall ändrats . För en detaljerad redovisning av de förändringar som skett hänvisas till InfoPM 3/2007 Svenska regeringar 19462006, som finns tillgänglig på Helgonät. Interpellationer och skriftliga frågor Som ett komplement till uppgifterna om utskottens arbete i avsnitten ovan, framför allt om antalet motioner, redovisas här utvecklingen av antalet interpellationer och frågor under de två senaste valperioderna. 2010/11:URF3 2 UTSKOTTENS ARBETSSITUATION Antalet interpellationer och skriftliga frågor valperioderna 20022010 Källa: Statistiska uppgifter för riksdagsarbetet, . Den avsevärda minskningen i antalet motioner och motionsyrkanden som vi tidigare konstaterat (färre motioner och färre motionsyrkanden under den senaste valperioden) skulle kunna ha avspeglats i en motsatt ökning när det gäller interpellationer och frågor. Beträffande interpellationer kan vi se en relativt stor ökning (+23 %) under den senaste valperioden särskilt under /08 medan antalet skriftliga frågor minskade med en lika stor andel (). Utskottsundersökningen 2004 som refererades i inledningen till detta avsnitt byggde på statistik fram t.o.m. halva valperioden 20022006.