eunbil · GY0N255779 · 2011-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet GODKÄNNANDE AV DAGORDNINGEN 2. LAGSTIFNINGSÖVERLÄGGNING - Godkännande av A-punktslistan 3. ICKE LAGSTIFTANDE VERKSAMHET - Godkännande av A-punktslistan COREPER-FRÅGOR LAGSTIFTANDE VERKSAMHET 4. Förslag till rådets beslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade bomullen GHB614 (BCS-GHØØ2-5) i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 Dokumentbeteckning 6221/11 AGRILEG 18 ENV 86 Rättslig grund och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder särskilt artiklarna 7.3 och 19.3 och artikel 5 i rådets beslut /468/EG. Beslut fattas genom kommittéförfarande (föreskrivande kommitté). Kommissionen ska förelägga kommittén ett förslag. Kommittén ska yttra sig över förslaget med kvalificerad majoritet. Kommissionen kan anta förslaget om det är förenligt med kommitténs yttrande. Om åtgärderna inte är förenliga med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges (kommittén kan varken stödja eller motsätta sig förslaget med kvalificerad majoritet) ska kommissionen överlämna förslaget till rådet. har överlämnat sitt förslag till rådet p.g.a. icke-beslut i kommittén kan rådet anta eller motsätta sig kommissionens förslag med kvalificerad majoritet. Detta ska ske annars får kommissionen själv anta sitt förslag. Om rådet motsätter sig förslaget ska kommissionen ompröva sitt förslag. Kommissionen får förelägga rådet ett ändrat förslag, åter lägga fram sitt förslag eller lägga fram ett lagstiftningsförslag. Eftersom ärendet varit uppe för omröstning i en föreskrivande kommitté före ikraftträdandet av Lissabonfördraget så fortsätter handläggningen av ärendet i enlighet med den då gällande hanteringen. Detta medför att ärendet kommer upp till omröstning på rådet. Ikraftträdandet av Lissabonfördraget kommer att medföra ändringar i EU:s kommittéförfarande. Dessa ändringar kommer att påverka hur ansökningar om marknadsgodkännanden av GMO hanteras i EU:s kommittéväsende. Ansökningar om marknadsgodkännanden kommer i likhet med det tidigare förfarandet att underställas en kommitté under kommissionen. Enligt den tidigare proceduren fördes dessa ärenden vidare för behandling i rådet om kommittén inte med kvalificerad majoritet kunde lämna ett yttrande för eller emot kommissionens förslag. Den nya kommittologiförordningen som började gälla innebär att rådets roll i den här typen av ärenden kommer att övertas av en nyinrättad omprövningskommitté i kommissionen. Företaget har ansökt om tillstånd för att släppa ut den genetiskt modifierade bomullen GHB på marknaden. Ansökan gäller användning i livsmedel och foder och för import och bearbetning. Bomullen är genetiskt modifierad för att vara tolerant mot ogräsmedlet glyfosat. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) har yttrat sig om den genetiskt modifierade bomullen GH614. EFSA bedömer att den är lika säker för människa, djur och miljö som vanlig bomull. och delar EFSA:s bedömning. Kommissionen har lagt fram förslaget för beslut i för livsmedelskedjan och djurhälsa (SKLD). Vid omröstningen kunde kommittén inte avge ett yttrande med kvalificerad majoritet varken för eller emot kommissionens förslag. Eftersom ärendet varit uppe för omröstning i föreskrivande kommitté före ikraftträdandet av Lissabonfördraget så fortsätter handläggningen av ärendet i enlighet med då gällande hantering. Förslaget underställs därför Jordbruks- och fiskerådet för beslut. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens bedömning är att ska rösta för ett godkännande av produkter framställda av den genetiskt modifierade bomullen GH614 eftersom den bedömts som lika säker för människa, djur och miljö som sin konventionella motsvarighet. och Frågan har inte varit föremål för samråd i eller för information i MJU tidigare. Förslag till rådets beslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade 89034 × MON 88017 (MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3) i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 - Antagande Dokumentbeteckning 6150/11 AGRILEG 15 ENV 81 Rättslig grund och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder särskilt artiklarna 7.3 och 19.3 och artikel 5 i rådets beslut /468/EG. Beslut fattas genom kommittéförfarande (föreskrivande kommitté). Kommissionen ska förelägga kommittén ett förslag. Kommittén ska yttra sig över förslaget med kvalificerad majoritet. Kommissionen kan anta förslaget om det är förenligt med kommitténs yttrande. Om åtgärderna inte är förenliga med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges (kommittén kan varken stödja eller motsätta sig förslaget med kvalificerad majoritet) ska kommissionen överlämna förslaget till rådet. har överlämnat sitt förslag till rådet p.g.a. icke-beslut i kommittén kan rådet anta eller motsätta sig kommissionens förslag med kvalificerad majoritet. Detta ska ske annars får kommissionen själv anta sitt förslag. Om rådet motsätter sig förslaget ska kommissionen ompröva sitt förslag. Kommissionen får förelägga rådet ett ändrat förslag, åter lägga fram sitt förslag eller lägga fram ett lagstiftningsförslag. Eftersom ärendet varit uppe för omröstning i en föreskrivande kommitté före ikraftträdandet av Lissabonfördraget så fortsätter handläggningen av ärendet i enlighet med den då gällande hanteringen. Detta medför att ärendet kommer upp till omröstning på rådet. Ikraftträdandet av Lissabonfördraget kommer att medföra ändringar i EU:s kommittéförfarande. Dessa ändringar kommer att påverka hur ansökningar om marknadsgodkännanden av GMO hanteras i EU:s kommittéväsende. Ansökningar om marknadsgodkännanden kommer i likhet med det tidigare förfarandet att underställas en kommitté under kommissionen. Enligt den tidigare proceduren fördes dessa ärenden vidare för behandling i rådet om kommittén inte med kvalificerad majoritet kunde lämna ett yttrande för eller emot kommissionens förslag. Den nya kommittologiförordningen som började gälla innebär att rådets roll i den här typen av ärenden kommer att övertas av en nyinrättad omprövningskommitté i kommissionen. har ansökt om tillstånd för att släppa ut en den genetiskt modifierade 89034x MON 88017 på marknaden. Ansökan gäller användning av i livsmedel och foder och för tekniskt bruk. är genetiskt modifierad för att vara resistent mot skadeinsekter som finns i majsodlingar och tolerant mot ogräsmedlet glyfosat. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) har yttrat sig om den genetiskt modifierade 89034xMON 88017 och bedömer att den är lika säker för människa, djur och miljö som sin konventionella motsvarighet. och delar EFSA:s bedömning. Kommissionen har lagt fram förslaget för beslut i för livsmedelskedjan och djurhälsa (SKLD). Vid omröstningen kunde kommittén inte avge ett yttrande med kvalificerad majoritet varken för eller emot kommissionens förslag. Eftersom ärendet varit uppe för omröstning i föreskrivande kommitté före ikraftträdandet av Lissabonfördraget så fortsätter handläggningen av ärendet i enlighet med då gällande hantering. Förslaget underställs därför Jordbruks- och fiskerådet för beslut. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att ska rösta för ett godkännande av produkter framställda av den genetiskt modifierade 89034x MON 88017 eftersom den bedömts som lika säker för människa, djur och miljö som sin konventionella motsvarighet. och Frågan har inte varit föremål för samråd i eller för information i MJU tidigare. Förslag till rådets beslut om ändring av Kommissionens beslut /197/EC med avseende på förnyat godkännande för utsläppande på marknaden av befintligt foder producerat av den genetiskt modifierade 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 - Antagande Dokumentbeteckning 6104/11 AGRILEG 14 ENV 79 Rättslig grund och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder särskilt artiklarna 7.3 och 19.3 och artikel 5 i rådets beslut /468/EG. Beslut fattas genom kommittéförfarande (föreskrivande kommitté). Kommissionen ska förelägga kommittén ett förslag. Kommittén ska yttra sig över förslaget med kvalificerad majoritet. Kommissionen kan anta förslaget om det är förenligt med kommitténs yttrande. Om åtgärderna inte är förenliga med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges (kommittén kan varken stödja eller motsätta sig förslaget med kvalificerad majoritet) ska kommissionen överlämna förslaget till rådet. har överlämnat sitt förslag till rådet p.g.a. icke-beslut i kommittén kan rådet anta eller motsätta sig kommissionens förslag med kvalificerad majoritet. Detta ska ske annars får kommissionen själv anta sitt förslag. Om rådet motsätter sig förslaget ska kommissionen ompröva sitt förslag. Kommissionen får förelägga rådet ett ändrat förslag, åter lägga fram sitt förslag eller lägga fram ett lagstiftningsförslag. Eftersom ärendet varit uppe för omröstning i en föreskrivande kommitté före ikraftträdandet av Lissabonfördraget så fortsätter handläggningen av ärendet i enlighet med den då gällande hanteringen. Detta medför att ärendet kommer upp till omröstning på rådet. Ikraftträdandet av Lissabonfördraget kommer att medföra ändringar i EU:s kommittéförfarande. Dessa ändringar kommer att påverka hur ansökningar om marknadsgodkännanden av GMO hanteras i EU:s kommittéväsende. Ansökningar om marknadsgodkännanden kommer i likhet med det tidigare förfarandet att underställas en kommitté under kommissionen. Enligt den tidigare proceduren fördes dessa ärenden vidare för behandling i rådet om kommittén inte med kvalificerad majoritet kunde lämna ett yttrande för eller emot kommissionens förslag. Den nya kommittologiförordningen som började gälla innebär att rådets roll i den här typen av ärenden kommer att övertas av en nyinrättad omprövningskommitté i kommissionen. Bakgrund Företagen har ansökt om tillstånd för att släppa ut befintligt foder producerat av den genetiskt modifierade 1507 på marknaden. är genetiskt modifierad för att vara tolerant mot ogräsmedlet glufosinat och resistent mot en skadeinsekt som finns i majsodlingar. Förslaget till rådets beslut rör förlängning av godkännandet för fortsatt saluföring av befintligt foder som framställts av genetiskt modifierad majs 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) i enlighet med en ansökan som ingavs gemensamt av för och Dow AgroSciences för Mycogen Seeds i enlighet med artikel 23 i förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder. Genom detta förslag ändras kommissionens beslut /197/EG om godkännande för utsläppande på marknaden av livsmedel som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majslinjen 1507, så att dess tillämpningsområde utvidgas till att omfatta fortsatt saluföring av befintliga foderråvaror och fodertillsatser som framställts av den genetiskt modifierade majslinjen 1507. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) har yttrat sig om den genetiskt modifierade 1507 och bedömer att den är lika säker för människa, djur och miljö som sin konventionella motsvarighet. och delar EFSA:s bedömning. Kommissionen har lagt fram förslaget för beslut i för livsmedelskedjan och djurhälsa (SKLD). Vid omröstningen kunde kommittén inte avge ett yttrande med kvalificerad majoritet varken för eller emot kommissionens förslag. Eftersom ärendet varit uppe för omröstning i föreskrivande kommitté före ikraftträdandet av Lissabonfördraget så fortsätter handläggningen av ärendet i enlighet med då gällande hantering. Förslaget underställs därför Jordbruks- och fiskerådet för beslut. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att ska rösta för ett förnyat godkännande av dessa befintliga foderprodukter framställda av den genetiskt modifierade 1507 eftersom den bedömts som lika säker för människa, djur och miljö som sin konventionella motsvarighet. och Frågan har inte varit föremål för samråd i eller för information i MJU tidigare. om situationen på mjölkmarknaden -information från kommissionen Bakgrund På grund av kraftig volatilitet på mjölkmarknaden har kommissionen beslutat att kvartalsvis för Rådet presentera en analys av den senaste utvecklingen. Sedan kommissionens senaste kvartalsrapport har priset på mjölkråvara varit relativt . Kommissionens rapport finns ännu inte tillgänglig. Bedömningen är att rapporten kommer att visa på endast mindre förändringar av prisbilden, samt en överlag god lönsamhet inom sektorn. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar rapporten. och Den nu aktuella rapporten har inte tidigare varit föremål för samråd med eller för information i MJU. Kommissionens senaste kvartalsrapport var dock föremål för samråd med inför Jordbruks- och fiskerådet . Rådslutsatser om framtiden för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013 Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Den gemensamma jordbrukspolitiken mot 2020: Att klara framtidens utmaningar i fråga om livsmedel, naturresurser och territoriell balans Antagande av rådsslutsatser Dokumentbeteckning 16348/10 477 AGRISTR 14 AGRIORG 51 5205/11 9 AGRISTR 4 AGRIORG 5 Rättslig grund Inte aktuellt. Meddelandet innehåller inga konkreta förslag med rättslig grund. Bakgrund Kommissionen presenterade ett meddelande om den gemensamma jordbrukspolitikens utformning . Meddelandet har diskuterats på rådsmöten /11 och på marsrådet planerar det ungerska ordförandeskapet att rådsslutsatser om CAP ska antas. Slutsatserna presenterades inför den särskilda jordbrukskommitténs möte och kommer att diskuteras ytterligare en gång vid särskilda jordbrukskommitténs möte . För att rådsslutsatser ska kunna antas krävs att samtliga medlemsstater kan ställa sig bakom dem. Om enhällighet inte går att uppnå kan ordförandeskapet välja att presentera slutsatserna som ordförandeskapsslutsatser. Slutsatserna är rådets svar på kommissionens meddelande och en viktig signal till kommissionen inför arbetet med att ta fram förordningsförslag, vilka kommer att presenteras . Kommissionen ser gärna att beslut tas senast . Förslag till svensk ståndpunkt Den allmänna svenska linjen är att det krävs fortsatt kraftfulla reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken som leder till väsentligt lägre utgifter, en ökad marknadsorientering och ett ökat relativt fokus på politiken för landsbygdsutveckling. Huvudmålet är att begränsa jordbrukspolitikens omfattning. har ett intresse av att få inflytande över slutresultatet av utformningen av jordbrukspolitiken och bör agera konstruktivt om så kan ske utan att den budgetrestriktiva linjen undergrävs. Mot denna bakgrund välkomnar regeringen delar av ordförandeskapets förslag till rådsslutsatser, t.ex. betoningen av åtgärder för förbättrad konkurrenskraft och miljö. anser regeringen att ändringar är nödvändiga för att kunna ställa sig bakom slutsatserna. Detta gäller t.ex. skrivningarna om produktionskopplade stöd (punkt 18) där regeringen förespråkar en frikoppling samt direkt- (punkt 8) och marknadsstöden (punkt 20) där regeringen förespråkar en betydligt mindre positiv skrivning. Det finns enbart utkast till slutsatser. Vägledande för regeringens agerande kommer att vara etablerad svensk position, vilken beskrivs nedan: Den allmänna svenska linjen är att det krävs fortsatt kraftfulla reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken som leder till väsentligt lägre utgifter, en ökad marknadsorientering och ett ökat relativt fokus på politiken för landsbygdsutveckling. CAP ska förbli ett gemensamt politikområde och utformas i linje med principerna om subsidiaritet, proportionalitet och en sund ekonomisk förvaltning. Jordbrukspolitiken ska vara förenlig med politiken för global utveckling och ta hänsyn till utvecklingsländernas förutsättningar att förbättra tillväxten i jordbruket och att bedriva handel. har ett intresse av att få inflytande över slutresultatet av utformningen av jordbrukspolitiken och bör agera konstruktivt om så kan ske utan att den budgetrestriktiva linjen undergrävs. Målet att begränsa jordbrukspolitikens omfattning är överordnat andra mål. Regeringen beklagar att kommissionens meddelande inte är mer ambitiöst vad gäller fortsatta reformer och ökad marknadsorientering. Såväl marknadsstöden som de kopplade direktstöden föreslås fortsätta, vilket inte är i linje med svensk ståndpunkt. målsättning är att marknadsstöden, bland annat interventionsstöden, bör avskaffas . Exportsubventionerna ska avvecklas i enlighet med EU:s åtaganden i Dohaförhandlingen i WTO. Direktstöden ska frikopplas helt, utjämnas genom att de högsta stöden sänks och fasas ut. Regeringen är tveksam till kommissionens förslag om att införa capping, då detta enkelt kan kringgås genom en uppdelning av företag och därmed riskerar att bli ett ineffektivt verktyg. En sådan gräns leder till ökade administrativa kostnader och kan innebära att jordbruksföretagens strukturutveckling hämmas, som den önskade effekten förväntas utebli. Regeringen är dessutom tveksam till särskilda stöd till småjordbrukare och anser att detta instrument ska vara frivilligt för medlemsstaterna att tillämpa. Regeringen ställer sig försiktigt positiv till förslaget om att direktstödet i större utsträckning ska riktas till aktiva brukare. Det är dock oklart hur detta ska utformas. Regeringen behöver mer information för att kunna ta slutlig ställning. Det är viktigt att det inte innebär en återkoppling av stöden och inte heller till en ökad administrativ börda samt att förslaget ska vara förenligt med WTO:s villkor för den gröna boxen. Regeringen anser att det är angeläget att få en så stor miljöutväxling av satsade resurser inom CAP som möjligt, vilket i första hand ska ske inom ramen för den andra pelaren. Det är oklart hur förslaget om förgröning kommer att utformas. Regeringen förespråkar dock att direktstöden fasas ut och att effektiva miljöinsatser genomförs via den andra pelaren. Regeringen anser vidare att två parallella system, både vad gäller det gröna stödet och stödet till områden med specifika naturliga begränsningar, minskar tydligheten i pelarstrukturen. Därtill riskerar detta att öka den administrativa bördan. Tillhandahållandet av gränsöverskridande kollektiva nyttigheter genom riktade åtgärder kommer även i fortsättningen att vara ett viktigt mål för EU och medlemsstaterna. Inom ramen för en minskning av jordbruksbudgeten förespråkar åtgärder för landsbygdsutveckling som bidrar till att tillhandahålla kollektiva nyttigheter. Politiken ska utformas för att möta nuvarande och framtida utmaningar och gemensamma insatser ska ge ett tydligt europeiskt mervärde. Kommissionen förordar ökade satsningar på miljö, och hållbar utveckling och innovation. Regeringen välkomnar denna inriktning och anser att det är nödvändigt med viss styrning av medel inom landsbygdsprogrammet, i synnerhet till miljöinsatser. bör verka för att av EU-budgeten för landsbygdsprogrammet öronmärks till miljöåtgärder. Åtgärder inom landsbygdsprogrammet bör också bidra till att främja konkurrenskraft och tillväxt genom att stimulera innovationer samt till att stärka sambandet mellan forskning och tillämpning, vilket kan bidra till en ökad marknadsanpassning inom jordbrukssektorn. Regeringen anser också att det finns skäl till att bibehålla jordbruksverksamhet i områden med naturgivna handikapp. Förslaget i kommissionens meddelande om stöd till områden med specifika naturliga begränsningar inom den första pelaren kräver dock mer information innan regeringen kan ta slutlig ställning. Regeringen anser att det är rimligt att kriterier som ligger till grund för fördelning av medel mellan medlemsstaterna utgår från politikens målsättningar och medlemsstaternas behov. Regeringen anser att de gemensamma resurserna inom den andra pelaren i större utsträckning ska riktas mot gemensamma miljöutmaningar och förordar därför att miljökriterier ska väga tungt vid fördelning av landsbygdsmedlen. Regeringen välkomnar kommissionens förslag om ett gemensamt strategiskt ramverk för struktur-, fiske- och landsbygdsutvecklingsfonderna, vilket bör öka synergierna och minska överlappning. Regeringen hade också hoppats på en ännu högre ambitionsnivå vad gäller förenklingar av jordbrukspolitiken. Systemet är komplext och svårbegripligt och detta utgör en börda för jordbrukarna. och Meddelandet har varit föremål för information i Miljö- och jordbruksutskottet och samt och . Meddelandet har också varit föremål för samråd med och samt 2011. Meddelandet har dessutom varit föremål för överläggning med Miljö- och jordbruksutskottet . FAO - Institutionella frågor Bakgrund Det ungerska ordförandeskapet har bjudit in till en informell lunchdiskussion om FN:s livsmedels- och jordbruksorgan (FAO) och aktuella institutionella frågor. Även om ingen exakt information mottagits handlar diskussionspunkten med största sannolikhet om det förestående valet av ny Generaldirektör () för FAO vilket sker vid . Till posten som GD finns sex kandidater (från , , , , och ). Det är ett viktigt val för organisationen då den nuvarande GD:n, , har innehaft posten . Den nya GD:n kommer ha en viktig uppgift att fortsätta arbetet med att reformera och effektivisera FAO. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen tycker att det är positivt att det nu finns sex kandidater till på FAO. Detta ger medlemsländerna en möjlighet att välja vem de ser som mest kvalificerad och lämplig att leda organisationen. Regeringen anser att även framöver ska främja en process kring GD-valet som är transparant och meritbaserad. Vid (styrelse) sker en öppen utfrågning av alla kandidaterna. Regeringen avser avvakta denna utfrågning innan beslut tas om vem vi ska rösta på. I kandidaturfrågor sker enligt etablerad praxis informationsutbyte, men inte samordning i EU-kretsen. Lissabonfördraget har inte ändrat detta. ska inte bidra till eventuella idéer om EU-samordning kring tillsättningen av GD för FAO. Tillsättningar som baseras på meriter och inte geografiska hänsyn är i , EU:s och i synnerhet FAO:s intresse. och Frågan har inte varit föremål för samråd i eller för information i MJU tidigare.