rir · GZB521 · 2011-05-31 09:00:05 — Det finns incitament att spara externa forskningsmedel, eftersom forskarna har större inflytande över dessa medel än över anslagsmedel. Ytterligare svagheter i rutinerna är att det med vissa intervaller görs efterjusteringar i lärarnas planering och i redovisningen i de fall man uppskattat att genomförandet av arbetet avviker från den inriktning och omfattning som planerats. Om brister i kontrollmiljön föreligger kan man inte utesluta att det förekommer taktiska överväganden i samband med dessa justeringar. En rapportering av tid som stämmer väl med faktiskt arbetad tid är en förutsättning för att kostnadsfördelningen mellan redovisningsområdena ska kunna göras på ett rättvisande sätt. 13 av 32 tillfrågade lärosäten har någon form av verktyg för tidrapportering. I huvudsak tillämpas tidrapportering i projekt där finansiären kräver återrapportering av nedlagd tid, t.ex. i EU:s sjunde ramprogram. Övrig verksamhet utgår i normalfallet från bemanningsplaneringen vid lärosätet. Lärosätena arbetar med utveckling av tidrapportering i olika takt och med varierande ambitionsnivå.169 har för att se om det finns alternativa sätt att hantera brister i redovisningen gjort en jämförelse med hur en stiftelsehögskola redovisar sin verksamhet. ombildades från myndighetsform till stiftelseform. Detta medförde en stegvis övergång från den ekonomimodell som gällde för statliga myndigheter till en anpassning av de krav aktiebolagslagen, bokföringslagen och årsredovisningslagen ställer. Anpassningen har medfört ett förbättrat informationsvärde i den finansiella statistik ekonomimodell genererar. Vissa kvarstående brister i ekonomimodellen delar man dock fortfarande med lärosäten som drivs i myndighetsform. 169 (2011), s. 15. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Basanslaget är en definitiv intäkt, eftersom något återkrav från staten inte föreligger om man inte förbrukar anslagen. Anslaget intäktsförs i sin helhet då det betalas in. Oförbrukade medel redovisas som kapital i Utöver detta saknas redovisning av åtaganden som innebär en inteckning av kapitalet. Detta medför, både för lärosäten som bedrivs i myndighetsform och för , att resultat och balansanalyser blir komplicerade och att redovisningen inte på ett transparent sätt beskriver faktiskt genomförd verksamhet. tillämpade tidigt bokföringsmässiga principer för projektredovisningen så långt det var möjligt. Med detta följde en linjär förbrukning av kontrakterade indirekta kostnader. En ny redovisningsmodell för att fördela kostnader internt, liknande SUHF-modellen, infördes Detta medförde att man fick kontroll över kostnadsbilderna ute i verksamheterna. har använt projektbudgetar så att samfinansieringsbehov kan bedömas redan vid beslut om att ta emot beviljade forskningsbidrag. Detta möjliggör en intern inventering av omfattningen av dessa åtaganden och att eventuellt hantera dessa som ansvarsförbindelse eller dylikt. Kontraktsdatabasen () är en gemensamt utvecklad applikation av och för hantering av externa bidrag och uppdrag. Även använder detta system , och har även anskaffat det. Forskningsbidrag som inte medgivit full kostnadstäckning av de indirekta kostnaderna har accepterats först när internt beslutat om samfinansiering. Beslutad samfinansiering med basanslag har dock inte avsatts i balansräkningen. Anledningen till detta är att villkoren för basanslagen är sådana att dessa medel i sin helhet ska intäktsföras i den externa redovisningen. Prestationen anses fullgjord i och med mottagandet. Detta har inneburit en kontroll av i vilken utsträckning basanslag intecknats på institutionsnivå, men inte på aggregerad nivå i den externa redovisningen. Motsvarande kontroll på institutionsnivå vid lärosätena i myndighetsform har tidigare i stor utsträckning saknats, men implementeringen av SUHF- modellen har korrigerat denna brist. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Den ekonomimodell som gäller för statliga myndigheter är inte anpassad för myndigheter med en stor andel finansiering i form av bidrag och avgifter för uppdragsforskning. Detta leder till bristande transparens i redovisningen avseende hur mycket medel som betalats in och förbrukats . Lärosätena har infört en ny redovisningsmodell för projektredovisning, SUHF-modellen. Den löser de brister i redovisningen som tidigare uppstått p.g.a. tillämpning av inkomstmässig avräkning av indirekta kostnader samt budgetering av eventuella samfinansieringsbehov på projektnivå. Problem kvarstår emellertid när det gäller: redovisning av kontrakterade framtida åtaganden för samfinansiering och de konsekvenser detta medför för beslutsunderlagen för beslutsfattare på olika nivåer, samt kostnadsfördelningen mellan redovisningsområdena grundutbildning och forskning och forskarutbildning, eftersom redovisad arbetstid främst baseras på planerad arbetstid och inte faktisk arbetstid. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Bilaga 4 Begränsad kunskap om forskarutbildningens kostnader även i andra länder Syftet med denna bilaga är att redogöra för den kunskap som finns i andra europeiska länder om hur mycket forskarutbildningen och eventuella utbildningsmoment kostar. Därutöver kartläggs utbildningsmomentet i forskarutbildningen. Internationell statistik ger ringa information Tre viktiga internationella källor till kunskap om högre utbildning och forskning är , () och Unesco-UIS statistik. Dessutom producerar information som är relevant för högre utbildning. I statistikredovisning är kostnaderna för grundutbildning och utbildningsmomentet i forskarutbildningen sammanslagna, vilket gör att det inte går att se vad enbart forskarutbildningen kostar.170 Inte heller från Unesco-UIS eller finns uppgifter om kostnaden för forskarutbildningen eller utbildningsmomentet separat.171 Dessutom saknas en enhetlig begreppsapparat, vilket försvårar internationella jämförelser av forskarutbildningen. Det leder till att informationen blir schabloniserad och översiktlig. 170Expenditure by funding source and transaction type, level of education (Tertiary type A and advanced research programmes), Statistiska nyckeltal för Science and Technology . 171De presenterar kostnader för all högre utbildning sammanslaget, vilket gör det svårt att identifiera kostnaderna för enbart forskarutbildningen. TableViewer/document.aspx?ReportId=143&IF_Language=eng portal/page/portal/statistics/themes, . Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Utöver officiell statistik tar en rad intresseorganisationer fram rapporter som beskriver systemen i olika länder. En av dessa är ()172 som försökt kartlägga hur forskarutbildningen organiseras i olika länder i . EUA:s rapport programmes in Europes universities: achievements and challenges bygger delvis på enkätsvar från de 37 länder som var med i Bolognaprocessen 2007.173 Den visar att kunskapen om kostnaden för forskarutbildning, och då särskilt utbildningsmomentet, Av 37 länder hade endast elva besvarat frågan om forskarutbildningens kostnad.174 Det är stor skillnad på vilka kostnader som inkluderats i rapporteringen, och EUA gör bedömningen att materialet inte lämpar sig för jämförelser.175 I finansieras högre utbildning och forskning, precis som i , delvis via anslag som lärosätena har att fördela självständigt till verksamheten. Kostnaden för forskarutbildningen uppskattas till i genomsnitt (NOK) och består till stor del av doktorandens lön och lärosätets overheadkostnad.176 Inom ramen för Bolognaprocessen rapporterar alla länder regelbundet hur det går med implementeringen av processens olika delar. I denna rapportering ingår forskarutbildningen. Forskarutbildningen förefaller vara mindre undersökt och mindre reglerad än grundnivå och avancerad nivå inom grundutbildningen. konstaterade exempelvis 2009, som en del av en utvärderingsrapport om Bolognaprocessen, att det är svårt att se några dominerande nationella trender rörande forskarutbildningen och 172EUA är en europeisk samarbetsorganisation för rektorskonferenser och enskilda rektorer runt om . Exempelvis är SUHF medlem. 173EUA (2007), Doctoral programmes in Europes universities: achievements and challenges, s. 16. Bolognaprocessen är ett samarbete mellan 47 europeiska länder inom vilket man försöker öka jämförbarheten mellan utbildningarna i olika länder. Inom ramen för Bolognaprocessen har man arbetat med frågan om forskarutbildningens längd, lärandemål och hur strukturerad utbildningen bör vara. Från har två svar kommit (och ) och från har två svar kommit (i det ena och i det andra). 174EUA (2007), s. 33. 175Vissa länder har bara rapporterat hur stor finansieringen av stipendier och liknande till forskarstuderande är, andra har rapporterat kostnaden för hela den högre utbildningen och åter andra har rapporterat kostnader för de två nivåer för post-graduate-utbildningar som finns i vissa länder. Ytterligare länder har rapporterat den sammanlagda finansieringen av forskning och forskarutbildning. 176SUHF:s norska systerorganisation har gjort en detaljerad beräkning av kostnaden för utbildningsmomentet. De uppskattar kostnaden för utbildningsmomentet inom medicin och naturvetenskap till 337 och för humaniora och samhällsvetenskap till 316 . Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning att utvecklingen i olika länder är svår att jämföra.177 Det kan förklara den avsaknad av information som råder rörande omfattning och kostnad för utbildningsmomentet inom forskarutbildningen. De länder som har något mer information om detta förefaller finansiera utbildningsmomentet med öronmärkta medel.178 Hur stor del? land, , , Anmärkning: Landrapporter från alla Bolognaprocessländer 2009. 177Eurydice (2009), Higher Education in Europe 2009: Developments in the Process, s. 17. 178EUA (2007), s. 18. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Bilaga 5 Jämförelse mellan tidsanvändning och redovisade kostnader för forskning och grundutbildning Syftet med denna bilaga är att redovisa den empiri som ligger till grund för analysen i kapitel 4 av tidsanvändning i relation till forskningens och grundutbildningens redovisade kostnader. Inledningsvis beskrivs jämförelsen och dess resultat. Därefter presenteras de beräkningar som ingår i jämförelsen. Kostnader och tidsanvändning för forskning och grundutbildning presenterar uppgifter om hur lärosätenas totala kostnader fördelas på forskning och grundutbildning. Figur B5.1 visar att av lärosätenas totala kostnader 2007 lades på grundutbildning och gick till forskning. Fördelning av kostnader vid lärosäten 2007 Källa: (2008), Universitet & högskolor. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Alla kostnader som ett lärosäte har ska fördelas på de två verksamheterna forskning och grundutbildning. Det innebär exempelvis att den tid en lärare lägger ned på att förbereda en föreläsning ska föras till redovisningsområdet grundutbildning. Även andra direkta kostnader som hör till grundutbildningen, såsom hyran för undervisningssalar och driftskostnader ska föras till grundutbildningen. Vidare ska grundutbildningen ta hand om indirekta kostnader i form av exempelvis administratörens tid för att sköta lönehantering för läraren, antagning av studenter och studiedokumentation. På motsvarande sätt fördelas de direkta och indirekta kostnader som är förknippade med forskning och forskarutbildning på redovisningsområdet forskning. Denna fördelning sker enligt schabloner som bygger på lärares och forskares planerade arbetstid samt på uppskattningar av hur mycket de båda verksamheterna belastar övriga funktioner vid lärosätet. Eftersom få lärosäten använder tidrapportering, är det svårt att undersöka om faktiskt nedlagd tid överensstämmer med utfallet av kostnadsfördelningen på de två områdena. Genom en enkätundersökning som SCB genomför kan man få information om tidsanvändningen bland lärare och forskare på lärosätena.179 Lärare och forskare har i enkäten angivit hur de fördelar sin tid på olika arbetsuppgifter. Det ger en övergripande bild av hur mycket arbetstid som läggs på kärnverksamheterna forskning respektive undervisning. kan alltså användas för en jämförelse mellan den tid som lärare och forskare har uppgivit att de lägger ned och de kostnader som lärosätena redovisar för grundutbildning respektive forskning. Av figur B5.2 framgår att lärare och forskare 2007 i genomsnitt ägnade av sin tid åt forskning och forskarutbildning och åt undervisning på grundutbildningen. utöver den tid som ägnas åt föreläsningar, seminarier och handledning även förberedelser och efterarbete. 179UF 13 (2007); UF 13 ( 2009). I samband med statistikinsamlingen skickar SCB ut en enkät till cirka 15 000 anställda vid universitet och högskolor. Respondenterna uppger omfattningen av en genomsnittlig arbetsvecka samt hur arbetstiden fördelar sig på olika aktiviteter. Svarsfrekvensen uppgick till , vilket motsvarade 9 597 svarande. Siffrorna anges överlag med ett 95-procentigt konfidensintervall. Analysen avser 2007, eftersom utifrån SCB:s statistik har gjort en genomgång av forskares och lärares arbetstid i rapporten forskares arbetstid en studie baserad på statistik (2010). En jämförelse mellan enkätresultaten , 2007 och 2009 visar att tidsfördelningen mellan de olika verksamheterna är tämligen stabil . SCB UF 13 , anger att 2005 utgjorde FoU och undervisning i forskarutbildning + , grundutbildning , och övrig verksamhet . SCB UF 13 , anger samma fördelning 2007 som 2005. SCB UF 13 , anger att FoU och undervisning forskarutbildning utgjorde + , grundutbildning , och övrig verksamhet . De som redovisats inom den egna forskarutbildningen har här förts till forskning och forskarutbildning. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Fördelning av forskares och lärares arbetstid vid lärosäten 2007 Källa: (2010:4 R), Lärares och forskares arbetstid en studie baserad på statistik; SCB UF 13 . Resterande av arbetstiden användes till så kallad övrig verksamhet.180 I denna ingår tid för administration vid sidan av egen forskning och undervisning, annan verksamhet såsom biblioteks- och dokumentationstjänster, samt vetenskaplig och teknisk informationsspridning av allmän karaktär. Därutöver ingår även expert- och förtroendeuppdrag i exempelvis styrelser, nämnder eller olika beredningsgrupper. Även kostnaden för dessa aktiviteter ska fördelas på grundutbildning och forskning. I fråga om studievägledning eller studierektorskap på grundutbildningen är det ingen tvekan om vart kostnaden ska föras. Men det är inte lika självklart hur en prefekts nedlagda arbetstid eller hur en ledamots tid i fakultetsnämnden ska fördelas mellan de båda verksamheterna. Mer tid till forskning jämfört med dess kostnad Om man jämför figur B5.1 och B5.2 framgår att grundutbildningens kostnader enligt redovisningen, som bygger och schabloner, är betydligt större än den tid som lärare och forskares uppgivit att de lagt ned på undervisning i SCB:s enkät. Skillnaden mellan de kostnader som redovisas och den tid som lärare och forskare uppgivit kan tolkas som att mindre tid läggs på grundutbildning är vad kostnadsredovisningen indikerar. Men skillnaden kan också ha andra orsaker: 180Den övriga verksamheten bestod av administration vid sidan av egen forskning/undervisning (), expert och förtroendeuppdrag i exempelvis styrelser och nämnder eller olika beredningsgrupper (), utbildning/kurser inom den egna forskarutbildningen () och annan verksamhet såsom biblioteks- och dokumentationstjänster och vetenskaplig och teknisk informationsspridning av allmän karaktär (). De som redovisats inom den egna forskarutbildningen har här förts till forskning och forskarutbildning. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning lägre lönekostnader inom forskning än inom grundutbildning, lägre lokal- och driftskostnader för forskning jämfört med för grundutbildning i förhållande till den tid som läggs ned, och/eller betydligt lägre indirekta kostnader för forskning än för grundutbildning. I den följande framställningen undersöks och diskuteras om dessa möjliga orsaker kan förklara skillnaden mellan faktisk tidsanvändning och redovisade kostnader. Forskningen har generellt sett något lägre lönenivå än grundutbildningen. Det beror på att doktorander och nydisputerade forskare utför en stor del av forskningen vid lärosätena.181 Dessa har lägre lön än lektorer som står för den största delen av undervisningen i grundutbildningen. När hänsyn tas till denna löneskillnad i kärnverksamheten, visar det sig att kostnadsfördelningen mellan undervisning och forskning inte förändras nämnvärt.182 Figur B5.3 visar att fördelningen mellan den tid lärare och forskare lägger ned på forskning respektive undervisning knappt förändras då hänsyn tas till skillnader i lön. Alltså kan inte olika lönenivåer förklara skillnaden mellan de kostnader som redovisas och den tid som lärare och forskare uppgivit att de lägger ned på forskning respektive undervisning. Skattning av indirekta kostnaders fördelning för att motsvara lärosätenas redovisade kostnader med hänsyn tagen till löneskillnad Källa: (2010:4 R), Lärares och forskares arbetstid en studie baserad på statistik; SCB UF 13 ; lönestatistik. Anmärkning: I figuren har direkta kostnader för lokaler och drift antagits vara proportionella mot respektive områdes direkta lönekostnad. 181Statistik över personalkategoriernas respektive utförda andel av forskning och undervisning kommer från (2010:4 R). Lönestatistik har hämtats från och avser . 182Om forskningen ska stå för av kostnaderna ska den utgöra av tiden eftersom forskning i genomsnitt är lite billigare. Motsvarande skulle grundutbildningen totalt använda av tiden för att stå för av kostnaderna. Se beräkningar i slutet av bilagan. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Kostnader för lokaler och drift samt indirekta kostnader Grundutbildningen bär en mycket större del av de indirekta kostnaderna än forskningen. Detta framgår av figur B5.3 som visar fördelningen av kostnader för den övriga verksamheten i enlighet med lärosätenas redovisning i figur B5.1. Det är rimligt att grundutbildningen har större indirekta kostnader. Mycket resurser krävs i samband med antagning av studenter, dokumentation av studieresultat och studievägledning.183 Men eftersom lokal- och driftskostnader också påverkar kostnadsfördelningen finns det utrymme för att de indirekta kostnaderna är något mer jämnt fördelade. Det går inte att få information om de två områdenas direkta respektive indirekta kostnader från lärosätenas årsredovisningar.184 Ur enkät går det att i några fall ta fram information om forskningens kostnader fördelade på direkta kostnader i form av löner, lokaler, drift respektive indirekta kostnader. Uppgifterna från enkäten indikerar att forskningens lokal- och driftskostnader var något lägre än forskningens lönekostnader.185 Det innebär att forskningens direkta kostnader (lön, lokaler och drift) blir något mindre än vad som redovisas i figur B5.3.186 Det är rimligt att mer av ett lärosätes kostnader för lokaler i förhållande till nedlagd arbetstid hör till undervisning, eftersom antalet studenter är fler än antalet forskare och kräver andra typer av lokaler. Även med hänsyn till att forskningen kan ha lite lägre lokal- och driftskostnader, så bär grundutbildningen en större del av de indirekta kostnaderna i förhållande till den tid lärare och forskare uppger att de har arbetat. Enligt beräkningar utifrån enkät hörde de indirekta kostnaderna till grundutbildning och till forskning. Denna fördelning överensstämmer med resultatet av den genomgång () har gjort med uppgifter från lärosätena . Utifrån denna genomgång bar grundutbildningen 183Mattsson (2011), s. 41 och 43. 184Högskoleverkets redovisar kostnadsfördelningen mellan forskning och grundutbildning, men i dessa kostnader ligger dock även olika stödfunktioners lokal- och driftskostnader etc. Av statistiken framgår att lokalkostnaderna 2007 var något högre för utbildningsverksamheten, mot för forskningen. Däremot var driftskostnaderna något högre för forskning, , än för utbildning, . 185Se bilaga 1. 186Lunds universitet, ekonomisk redovisning; , ekonomisk redovisning. Det bör noteras att de få lärosäten som besvarat enkätfrågan har rapporterat låga direkta lokalkostnader för forskningsverksamheten i enkäten, i genomsnitt . Uppgifter om lokalkostnader bekostade med basanslag respektive bidrag har viktats till ett medelvärde. Lokalkostnader uppdelat på basanslag och bidrag presenteras i bilaga 1. Även fakulteter vid ett lärosäte i fallstudien uppvisar mycket låga lokalkostnader 2009, och en kraftig minskning i I detta fall motsvaras minskningen av lokalkostnaderna av en ökning av driftskostnaderna. Detta kan bero på omläggningen av redovisningen . Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning av de indirekta kostnaderna och forskningen 43 procent.187 Detta innebär att jämfört med den tid lärare och forskare uppger att de har lagt ned på forskning och undervisning så har grundutbildningen betydligt högre indirekta kostnader och högre lokal- och driftskostnader än forskningen. Sammantaget visar genomgången att det på aggregerad nivå inte finns indikationer på att forskningsmedel förs över till grundutbildningen. Lärare och forskare vid lärosätena uppger att de lägger ned mycket mer av sin tid på forskning än på undervisning. är de redovisade kostnaderna för grundutbildningen och forskningen nästan lika stora när lärosätena har fördelat ut alla kostnader, direkta och indirekta, på de båda verksamheterna. Skillnaden mellan faktiskt nedlagd tid och redovisad kostnad kan inte förklaras med löneskillnader mellan forskare och lärare. I stället skulle den kunna förklaras av att forskningen har låga indirekta kostnader och betydligt lägre drifts- och lokalkostnader än grundutbildningen. Hur detta ser ut i verkligenheten går inte att få information om från lärosätenas redovisning. Lärosätenas redovisade kostnader bygger på schabloner, vilket innebär en risk att kostnader förs mellan forskning och grundutbildning. Utifrån genomgången är det inte sannolikt att kostnader skulle skjutas från forskning till grundutbildning, eftersom det skulle innebära att forskningen har orimligt låga indirekta kostnader och lokalkostnader jämfört med grundutbildningen. Däremot kan risk finnas för att medel förs från grundutbildning till forskning. Sammanlagd tid ägnad åt grundutbildning och forskning: +23% =68% Vid en första jämförelse fördelas den övriga tiden proportionellt i relation till de båda redovisningsområdena grundutbildning respektive forskning. Andel tid till forskning: 45/68=0,66 Andel tid till grundutbildning: 23/68=0,34 187De indirekta kostnaderna har blivit kvantifierbara tack vare den nya redovisningsmodell, SUHF- modellen, som 2009 började tillämpas vid lärosätena. Eftersom införandet av modellen befinner sig i sin linda bör man ha i åtanke att det kan finnas en osäkerhet i siffrorna. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Beräkning av arbetstidens fördelning justerat för löneskillnader I tabell B5.1 redovisas fördelningen av arbetstid liksom lönenivåerna för motsvarande personalkategorier som underlag för beräkning av lönekostnaderna för respektive redovisningsområde. över tidsfördelningen mellan grundutbildning och forskning har de olika kategoriernas relativa del av verksamheten samt deras lönenivå vägts in. Arbetstidens fördelning och lönenivåer 2007, i kronor och procent (månadslön/160 h) Källa: (2010:4 R), Lärares och forskares arbetstid en studie baserad på statistik; lönestatistik 2007, median. Anmärkningar: Lönen för administrativ och övrig teknisk personal skattas med forskarassistentlön. Lönen för forskningsingenjörer/labbiträden avser forskningsingenjörer då denna grupp utgjorde i statistiken.