rfr · GZ0WRFR2 · 2011-11-08 00:00:00 — Det gäller både de internationella test- och demonstrationsanläggningarna och de svenska forskningsinfrastrukturerna för test- och demonstrationsmöjligheter. Det handlar alltså lika mycket om tillgängliggörandet som om själva investeringarna. Slutligen handlar det om innovationsupphandling. Efterfrågan på nya lösningar är av fundamental betydelse; det säger all innovationsforskning. När efterfrågan saknas finns alltså ett grundläggande problem med att få fram innovationer. Här har vi 600 miljarder som vi håller på att upphandla för. Detta har historiskt varit viktigt för . Vi kan inte göra på samma sätt längre, men vi måste göra på ett sätt som gör att vi stimulerar drivkrafterna för innovation. Det har med hälsosektorn att göra. Det har också att göra med miljö, transport och alla möjliga saker som är viktiga för samhället. Incitamenten är inte väl anpassade för det. har fått särskilda resurser för att jobba med kompetensstöd och bygga kompetensspår för det. Det är jättebra, och det är en följd av innovationsstrategin. Men det kan behöva göras särskilda saker för att få fram strategier i olika myndigheter. Inte minst de grundläggande incitamenten för myndigheterna kan övervägas. Varför ska vi sätta fokus på någonting som det är lite större risk med eller ofta mycket större risk med om vi dessutom är en liten kommun som har gemensamma problem men inte gemensamma beslutsprocesser med många andra kommuner? Där är systemet ibland för fragmenterat. Ordföranden: ska vi lyssna på som kommer från . , (): Tack, fru ordförande, för att också vi får vara med här i den illustra samlingen. Vi tar det lite till intäkt för att vi i den förra forskningspropositionen lyfte fram instituten ganska väl. skapades, och finansieringen skärptes. Vi började samla en svensk institutssektor som vi kan utveckla för att stärka vår konkurrenskraft. Detta är en bild av den svenska institutssektorn. Den omsätter ungefär 3,8 miljarder. I mitten ligger , som består av instituten Innventia på den skogliga sidan, SP, som är energi, miljö och bygg, Swerea på verkstad och material och Swedish ICT, som framgår av namnet, på IT-området. Den här samlingen står för ungefär två tredjedelar av omsättningen. Det som är viktigt för oss inom är att vi jobbar med att skapa värde av kunskap. Det är vad vi kallar för innovation. När det gäller uppdraget att skapa värde av kunskap sade en tidigare forskningsminister att dagens forskning ska vara morgondagens välfärd. Där är vi. Det är vår hemmaplan. Detta är också en växande sektor. I och med den stärkta finansiering som vi fick från den förra forskningspropositionen svarade näringslivet väldigt positivt. Vi har en tillväxttakt på i storleksordningen . Trots den ekonomiska krisen som vi har haft ute i världen lägger näringslivet alltmer pengar på forskning och utveckling hos forskningsinstituten. Vi vill fortsätta att växa. Jag kan berätta lite varför vi tycker att forskningsinstituten är viktiga för välstånd. Forskningsinstituten är väldigt viktiga partnerskap för industriella ledare. Detta är ett exempel på ett forskningsinstitut som samarbetar med . Deras forskningsverksamhet har lagts ut på de ska kunna ta fram de höghållfasta stål som behövs för morgondagens bilar. Institutet arbetar även nära processindustrin och den miljöanpassade processindustrin. Vi är betydelsefulla också för småföretagen. Detta är en tillverkare av golvvårdsprodukter som upptäckte att när direktivet Reach infördes platsade inte deras produkter längre och uppfyllde kraven. Då vände de sig till ett institut och plockade fram golvvårdsprodukter som uppfyllde kraven. Det skapade dessutom en marknad så att de kunde expandera både i och framför allt internationellt. Det företaget har bestämt sig för att av deras omsättning ska användas för forskning. Det är lite grann att motverka det som beskrev här om att småföretagen minskar sina satsningar på forskning. Demonstratorer har nämnts här tidigare. Instituten har ungefär 50 demonstratorer. Det här är en av de senaste. Den finns inte . Vi hoppas att den kommer att byggas utanför . Det handlar om aktiv trafiksäkerhet. Vi behöver utveckla aktiv trafiksäkerhet i och med att bilarna blir lättare. Detta är en demonstrator för att man ska kunna testa hur saker och ting fungerar i verkligheten. Det spelar också en viktig roll när man skapar innovationer och för in saker på marknaden. Vår samverkan med lärosäten är väldigt viktig. Det här är exempel på en produkt som baserar sig på forskningsresultat från . Jag har inte valt det för att är här. Det baseras på forskningsverksamhet från där man i samverkan med ett forskningsinstitut, , kunde ta fram detta obduktionsbord som kan användas. Det ser ut som en jättestor Iphone, egentligen. Man kan där titta på en obduktion, en kropp som man skannat in. Den kommer också att kunna användas vid planering av operationer etcetera. Vi finns lite överallt. Vi finns på golvvårdsprodukter, den medicinska sidan och i basindustrin. Jag tänkte också passa på att ge er en liten bild av hur finansiering ser ut. Vi har en basfinansiering som är . I och med att vi växer och anslaget är sjunker den andelen. Men den är väldigt viktig för oss. Det är på det viset vi kan bygga kompetens. Vi har också ungefär lika mycket i anslag från våra myndigheter. Sedan har vi den stora finansiären, och det är näringslivet. Mellan av våra intäkter, det varierar lite, kommer från näringslivet. Där kommer tre fjärdedelar från svenskt näringsliv. Men vi har också en hel del internationella uppdrag och har uppdrag från utländska företag. Sedan har vi också en finansiering från EU. RISE-instituten är sammantaget den sjätte största mottagaren av EU-stöd i . EU:s ramprogram, och då inte utan de andra delarna, passar forskningsinstituten väldigt bra. Jag hoppas att ni därmed har fått en liten bild av vad forskningsinstituten är för någonting. Jag hade inte , och jag ägnade åt dem. Jag hoppas att ni har fått en liten bild av det. Vad vill vi i forsknings- och innovationspropositionen? Detta är en bild som ska illustrera lite grann det sade om de olika rollerna vi har i systemet. Detta är en bild där man jämför KTH och på några områden. Det är inte för att hänga ut KTH på något sätt. KTH är väldigt duktiga på detta. Det man kan se är att det högskolan är bra på är att man har många professorer, utexaminerar doktorer och tar in en del EU-pengar. Men det är starkt på är att vi har betydligt högre näringslivsintäkter. Det beror på att vi kan jobba med näringslivet på näringslivets villkor, och vi kan fånga in forskningsresultaten för lärosäten. Vi har i varje fall 65 professorer, visserligen adjungerade till flera av lärosätena. Det blir någon sorts dubbelräkning här. Vi har doktorer som utbildar sig vid våra institut. Naturligtvis är det inte det akademiska som är vår styrka. Vår styrka är att vi är duktiga på att samarbeta med näringslivet. Vi vill gärna att vi får resurser så att vi kan utveckla ett närmare samarbete med lärosätena på lika villkor. Vi tror att vi därmed i ökad utsträckning kan skapa hållbar tillväxt med de forskningsresultat som produceras vid lärosätena. Vi tror att det blir stärkt konkurrenskraft och forskningskvalitet både på lärosätena men även hos oss på instituten. Vi kommer därmed att kunna koppla instituten närmare lärosätena så att de får tillgång till innovationsdelen. Mycket av innovationen sker i instituten. Man kan tänka sig mobilitet och forskarutbildning. Man kan ta lärare från instituten. Man kan också åstadkomma ett starkt regionalt engagemang. Många regioner är intresserade av att få ut mer av de högskolor som de har i sin region. Vi tycker att man ska gå från strategiska forskningsområden till strategiska innovationsområden. Vi tyckte att det var jättebra att staten satsade på strategiska forskningsområden i den förra propositionen. Det har skapat en ny källa för kunskap på de svenska lärosätena. Vi tror att man behöver föra ut den kunskapen på ett bra sätt och skapa värdet av den. Vi vill ansluta oss till det talar om, de strategiska innovationsprogrammen och innovationsagendan och välja områden där det är fokus på innovationer, behövs demonstratorer och där vi kan vara med på ett aktivt sätt i EU-samarbetet. Viktigt för detta är att samhällsutmaningarna står i centrum. Vi tror att instituten särskilt kan bidra på områden som transport, energi, vård och hälsa, produktion och biobaserade material. Jag nämnde förut att demonstratorer är en viktig del för institutens verksamhet. Vi står på det viset för en form av infrastruktur i på det området. Vi tycker att det ska kunna byggas vidare, utvecklas och slipas och att vi framför allt ska öka tillgängligheten så att småföretagen och lärosäten kommer till våra demonstratorer. Vi tycker också att man ska möjliggöra att man i ökad utsträckning kan basfinansiera demonstratorverksamheten. Sedan är det en liten del där vi tror att vi kan hjälpa. Näringslivet ska kunna bli underleverantör till de stora forskningsinfrastrukturanläggningarna genom en form av offentlig upphandling. Det har talats om småföretagen. Det här är en bild av hur man sett hur småföretagen ser ut. Alla småföretag håller inte på med forskning. Vi har spetssmåföretagen som vi kallar för innovationsledare. De baseras kanske på en forskargrupp på ett lärosäte eller någon grupp som kan lyfta sig. Där vi tror att instituten kan spela roll är det vi kallar för anpassare och utvecklare. Där tror vi att instituten kan lyfta småföretagen så att deras kunskapsinnehåll i produkterna och därmed konkurrenskraften ökar. För att instituten ska kunna delta i globaliseringen behöver de öka i volym. Vi tror att vi har institut som kan jobba med EU:s forskningsprogram och genom de strategiska innovationsområdena kan ta hem EU-medel. Vi tror att vi har möjlighet att bidra med ökat antal koordinatorer och på det viset ha hand om och arrangera projekten. När man talar om att etablera ytterligare tror vi att instituten kan vara viktiga för att skapa sådana etableringar i . Två av de tre sista hamnade i . Vi tror fortsättningsvis att det är viktigt att vi är med i det racet. När det gäller övrig internationalisering är det viktigt att instituten kan följa med företagen och kan vara med i , och när företagen internationaliserar sig så att de kan vara med där och stödja dem när de utvecklar sig, tar till sig kunskapen som finns därute och etablerar sig på de marknaderna. Instituten lever under global konkurrens. Som jag sade är instituten i mindre än vad de är utomlands, och de utländska instituten åtnjuter ofta en starkare basfinansiering. har till exempel i basfinansiering, VTT i , TNO i och vi har . Vi tror att om vi ska kunna konkurrera om uppdragen från svensk industri så att man kan dra nytta av den svenska kunskapen i den svenska industrin behöver vi få en lite starkare basfinansiering. Vi har en vision att vi , i slutet på perioden, ska omsätta 4 miljarder. Vi har haft diskussioner med näringslivet. Näringslivet tycker att det är fullt realistiskt. De är beredda att lägga uppdrag på oss i motsvarande grad. Det skulle innebära att anslagen till oss ungefär behöver dubbleras. Det kunde ske i två steg. Då skulle vi få en institutssektor som är internationellt konkurrenskraftig och bli en jämbördig part med lärosätena i utvecklingen av det svenska innovationssystemet och kunna jobba på den internationella arenan. Tack för mig. Ordföranden: så mycket. Vi övergår nu till fyra talare som har lite , . Först är från FAS. FAS står för för arbetsliv och socialvetenskap. , för arbetsliv och socialvetenskap (FAS): Tack så mycket. är det slut på ljusbilderna. Vi övergår till den rena retoriken. I en gammal lärobok som en av mina förfäder studerade noga , historia, görs följande konstaterande på slutet efter genomgången från Hedenhös och framåt: är förvisso ett av världens fattigaste och minst befolkade länder. Men det gick ju ganska bra ändå. är fortfarande ett väldigt glest befolkat land. Men det är ett av världens rikaste. Nog skulle vi klara av de utmaningar som vi står inför och där forskningen också kan förväntas bidra aktivt. Jag ska peka på några generella omständigheter som vi nog är ense om att vi har identifierat som utmaningar och problem strukturellt och sedan på några mer specifika utmaningar för det område som jag och forskningsrådet företräder. Det förtjänar att understrykas att forskning är och måste vara en elitistisk verksamhet som är kvalitetsdrivande. Vi måste låta den vara det, och vi måste få stöd för att låta den vara det. Det finns ingen motsättning mellan det synsättet och den aktivitet som utvecklas i de sammanhangen, det sätt på vilket det sköts och frukterna av detta att bli möjliga som nyttiggörare i samhället. Det behöver upprepas och slås fast gång efter annan. I det läge vi nu har i , som är ett gles befolkat men väldigt rikt land, behöver vi kraftsamla. Det finns goda möjligheter att göra det genom den roll som forskningsråden har som finansiärer av den bästa forskningen och den nya möjlighet som universiteten och högskolorna har att styra sin egen verksamhet på ett annat sätt. Kraftsamling där skulle kunna innebära att universitets- och högskolesektorn och finansiärer utvecklar nya samarbetsformer och tar vara på den stora frihet som var och en av oss har som system, för den är väldigt stor. Ett forskningsråd arbetar på ett visst sätt . Det gäller oss alla. Men det behöver inte vara så som vi just gör det. Vi har också stor frihet. Men det blir på ett visst sätt. Innovationsmöjligheterna där är väldigt stora. De har vi inte utforskat. Möjligheterna att göra det har egentligen inte funnits förrän på det väldigt tydliga sätt som visar sig när universiteten och högskolorna har väldigt stor frihet på papperet som också kan realiseras. Det innebär bland annat profilering och specialisering i samverkan med finansiärer. Jag vill också understryka att mobiliteten inte bara är en utmaning utan ett problem. Det är bara att konstatera. Det är för lite rörlighet i för forskare och särskilt ut ur men förstås också in i . Vi är väldigt homogena. Detta är akut. fick vi på vårt forskningsråd besked från en ung framgångsrik forskare. Den personen hade fått ett av våra post docerbjudanden som också innebär vistelse utomlands. Han, för det var en han, hade fått möjlighet att stanna kvar i , som han uttryckte det, så han avstod. Han hade fått en möjlighet att inte resa ut. Detta är en indikator på att det är fel. Vi vet att det är fel. Vad ska vi göra åt detta? Jag har inga patentlösningar. Vi tycker att vi gör betingelserna så goda som möjligt för dem som ska resa ut. Men det räcker inte. Detta måste vi arbeta med tillsammans, finansiärer, högskolor och universiteten. Jag vill också med anledning av vad som har sagts tidigare av andra framhålla att innovationsbegreppet också måste rymma social innovation. Det är oklart vad det är. Å andra sidan är det nog lite oklart vad innovation är över huvud taget. Att ha det som en komponent är alldeles nödvändigt. Begreppet social innovation figurerar i den internationella diskursen. Man kan säga att det svenska välfärdssystemet på sätt och vis är en social innovation som väcker stort intresse utomlands från vissa håll, till exempel . Det kan ju verka förvånande, men så är det. Det sätt på vilket vi har inte löst, för vi löser aldrig dessa problem tagit hand om och hittat modeller för att ha ett hållbart samhälle röner stort intresse. Detta välfärdssystem är naturligtvis under press och utmanas av förhållanden som vi alla känner till. Jag vill avslutningsvis nämna dem här. Den demografiska utvecklingen. Vi har inte en pyramid längre utan en rektangel som mer står upp. Det måste få och har redan fått följder för till exempel hur utbildning och arbetslivet ska organiseras. Det innebär att ha ett ar- betsliv som kan tillåta både in- och utgång så att alla kan göra så mycket i arbetslivet som möjligt men fortfarande vara friska. Det hänger intimt samman med hela konglomeratet av välfärdssystem, till exempel trygghets- och försäkringssystemet som redan har nämnts när. Överförbarheten när det gäller pensionssystem är nog också en akut fråga på det europeiska planet. Till detta hör nya förväntningar hos befolkningen, alltifrån unga till äldre. Det gäller vad man förväntar sig av arbetslivet, utbildning och det som man förr eller senare behöver inom skola, vård och omsorg. Inte minst vård- och hälsosektorn står inför en befolkning som har nya förväntningar och nya värderingar. Det är värdeförskjutningar som i sig är viktiga att försöka förstå sig på för att ha beredskap för hur det påverkar framtiden. Forskningen nyttiggörs inte alltid på det sätt som skulle kunna göras. Detta är i sig ett intressant faktum som också behöver förstås och målbeforskas. Ordföranden: för de kloka avslutningsorden. Vi ber komma upp. kommer från Formas som står för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas): Jag ber att få tacka ordföranden för att hon läste upp namnet på forskningsrådet. De flesta brukar somna innan man är färdig med det. Vi har tillsammans med , som ni hörde, i uppdrag att tillsammans med de andra forskningsfinansiärerna lämna ett förslag till vad vi anser om nästa forskningsproposition. Det ska vi göra till hos . Man kunde ana det uppdraget i några av de slutsatser som föredrog. Jag går inte alls in på det. Vi har två uppdrag. Det ena har rapporterats. Det handlar om analys av miljöforskningen. Sedan har vi ytterligare ett från Landsbygdsdepartementet om en biobaserad samhällsekonomi. När det gäller det första uppdraget arbetar vi med de globala samhällsutmaningarna. Det är vårt fokus. Det är också vår drivkraft när det gäller att identifiera behov av forskning. Det är svåra och komplexa problem som också kräver motsvarande komplexa lösningar. De är baserade på forskning som inte är disciplinär, utan det behövs ofta interdisciplinär forskning. Det är också en viktig utgångspunkt för oss att forskningen sker i dialog med avnämarna i samverkan med samhället och näringslivet. Det måste bygga på ett systemtänkande. Jag ska inte gå in på det så mycket i sak. Men jag kan nämna några områden som vi lyfte fram i vår strategi. Det handlar om globala miljöutmaningar, eller forskningsområden om man så vill. Det är till exempel biologisk mångfald och ekosystemtjänster, energiförsörjning, havsmiljön, hållbart nyttjande av resurser, hållbar samhällsutveckling och kemikalier. Vad vi vill ha inom de områdena är en forskning av mycket hög kvalitet där också potentiell samhällsnytta och användarvärde ges ökat fokus. handlar för oss om ett systematiskt arbete för att utvärdera den potentiella samhällsnyttan och användarvärdet när vi prioriterar forskningen. Slutligen vill jag säga lite om EU. Jag gjorde en interimsutvärdering av det sjunde ramprogrammet åt . Som sade handlar det om av vad nationerna i EU tillsammans satsar på forskning. Det är enormt mycket pengar. Det är , eller om man så vill . Det är ungefär lika mycket som nationalstaterna i tillsammans satsar på forskning. Vi var positiva till ERC i utvärderingen. Men man ska veta att det är av EU:s forskningsbudget som används till nyfikenhetsdriven grundforskning. De andra , som flera sade här, är en hel del krångel. Vi föreslår åtgärder för hur man ska kunna minska det. , rådet och parlamentet vet att de måste göra någonting åt det. De är utgångspunkten för att öka konkurrenskraften i EU. Det sades också att i är detta en relativt marginell företeelse. Det är korrekt om man jämför med hela finansieringen. Men det är inte korrekt om man jämför med den externa finansieringen. Där är det redan nu så att under det sjunde ramprogrammet är ramprogrammet den näst största externa finansiären av forskning vid universiteten i efter . Det kommer i slutet av programmet att vara den största externa finansieringen. Det är inte på något sätt att bortse ifrån. Ordföranden: så mycket. Vi ska nu lyssna på och . , : Trots vad som står i programmet heter jag inte Representant utan . Jag är utvecklingsdirektör på . Jag ska säga några ord om själv men främst om några utmaningar om framtiden som vi ser den. är en central förvaltningsmyndighet för frågor om användning och tillförsel av energi. Vi har alltså ett ganska brett uppdrag. Vi verkar för att vi ska kunna uppnå de energipolitiska målen men även miljömålen och klimatpolitiska mål. Vi har en mängd verktyg för detta, utredningar, utsläppshandel, elcertifikat, rådgivning, tester och så vidare. Forskning, eller vad vi kallar energiforskning, är ett viktigt verktyg för att kunna göra det möjligt att nå målen. Med forskning menar vi en väldigt bred uppsättning aktiviteter. Det är allt från riktad grundforskning till affärsutveckling, kommersialisering och stöd till små och medelstora företag som tar ut produkter på marknaden. Generellt sett handlar allting om att vi vill stödja en framtida hållbar utveckling. Vi har en budget på 1,3 miljarder för energiforskningen med den breda definitionen. Vi arbetar med riktlinjer från ett riksdagsbeslut som innebär att vi arbetar väldigt mycket med rådgivande grupper från näringsliv, samhälle och högskola för att formulera strategierna för vad som är vettigt att göra och hur vi ska göra det. Vi koncentrerar oss väldigt mycket på samverkan, det kreativa mötet mellan användare och tillhandahållare av teknik, forskare, småföretagare och så vidare. Vi arbetar top-down med program som är formulerade för vissa ändamål men också bottom-up för att kunna ta hand om de oväntade snilleblixtarna och goda idéerna. har generellt sett ett gott rykte när det gäller hållbar energi. Vi är duktiga i forskningen, näringslivet och samhället på förnybar energi och annat. Det möts vi ofta av i omvärlden. Många vill samarbeta med kring dessa frågor. Vi har en mängd utmaningar. Den första utmaningen är utmaningarna i sig, så att säga. Vi måste möta de stora samhällsutmaningarna, varav en är energiförsörjningen. Men energifrågan är förstås viktig även för klimatet, för det uthålliga transportsystemet, för det resurssnåla samhället och för den biologiska mångfalden alltihop. Det är en utmaning att i än större utsträckning arbeta brett, tvärsektoriellt, tvärvetenskapligt och nyskapande. Inte minst är det viktigt, som sagts, att inte stirra sig blind på tekniken, utan det är bredare frågor. Tekniken måste få acceptans i samhället. Den måste fungera i människors vardag. Folk måste ha nytta av den och förstå den. Det behövs en väldigt bred uppslutning av aktörer för att komma framåt här. Den andra stora utmaningen är att få ut resultaten. Vi har mycket bra forskning, men den måste ut, inte enbart som prylar på marknaden utan även som tjänster och som kunskap om hur man organiserar olika saker. Hur mycket bioenergi kan man ta ut ur skogen? Vi måste veta hur det fungerar ekologiskt och så vidare. Vi arbetar mycket med insatser till stöd för små och innovativa företag. En stor uppgift är också det som nämndes tidigare, test, demonstration och verifiering. Mycket av den nya energitekniken måste implementeras i stor industriell skala, och det måste kollas att man kan skala upp den. Det är dyrt. Det är svårt. Det är en jätteutmaning. Som och andra redan har sagt är det också en jätteutmaning att göra detta i den globala världen. Energi- och klimatutmaningarna är utpräglat globala, internationella. Det räcker inte att säga att vi ska samverka i EU eller i IEA eller i andra internationella sammanhang. Vi måste proaktivt se till att det här samarbetet blir konstruktivt, kreativt och bra och bra även för svenska intressen. Det ställer stora krav på arbetssättet och på resurser för motfinansiering. Vi behöver också bättre verktyg för att kunna hjälpa svenska företag, kanske innovativa företag i cleantechsektorn, att nå ut till en internationell marknad. Det är inte lätt att vara ett litet företag med en briljant idé och att lansera sig i , till exempel. Vi måste kunna stötta detta.