eunbil · GZ0N2A0D2A · 2011-12-06 00:00:00 — Rådets möte (rättsliga och inrikes frågor) Rådet: dagordningspunkt 6 (inrikes frågor) och 23 (rättsliga frågor) : dagordningspunkt 5 Rubrik: EU:s fleråriga budgetram 2014-2020, punkten 5 under rubriken inrikes frågor avser förslag till asyl- och migrationsfond samt fond för inre säkerhet punkten 7 under rubriken rättsliga frågor avser förslag till programmen Rättvisa samt Rättigheter och medborgarskap Dokument: punkten 5 inrikes frågor: KOM(2011) 749-753 (bifogas) punkten 7 rättsliga frågor: KOM(2011) 758-759 (bifogas) dokument: KOM(2011) 500 slutlig En budget för 2020 behandlad vid samråd med : De nu aktuella förslagen har inte tidigare presenterats i . Kommissionens övergripande meddelande En budget för 2020 har behandlats i nämnden inför rådets möte (allmänna frågor) . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: - Bakgrund Kommissionen presenterade sitt meddelande med förslag om EU:s nästa fleråriga budgetram avseende med bl.a. ett övergripande meddelande, ett förslag till förordning om budgetramen och ett förslag till beslut om egna medelssystemet. Dessa frågor hanteras i första hand i den särskilda Friends of the Presidency-gruppen, Coreper II, rådet (allmänna frågor) och . Kommissionens förslag från har följts av lagstiftningsförslag på enskilda politikområden. Förhandlingarna om sektorsförslagen sker i respektive rådskonstellation. presenterade kommissionen sina sektorsförslag för det rättsliga och inrikes området som en uppföljning av sitt förslag från . redogjorde kommissionen i Coreper II för förslagen. Ingen diskussion följde utan ordförandeskapet hänvisade medlemsstaterna att lämna sina generella synpunkter i den särskilda Friends of the Presidency-gruppen. De båda sektorsförslagen kommer att förhandlas sannolikt med början . Vid rådsmötet kommer kommissionen att presentera sektorsförslagen och ordförandeskapet önskar ha ett första utbyte av åsikter. Rättslig grund och beslutsförfarande Förslagen till förordningar har olika rättslig grund: Asyl och migrationsfonden: artiklarna 78(2) samt 79(2) och (4), 82(1), 84 och 87(2) för inre säkerhet: artiklarna 77(2), 78(2), 79(2) och (4), 82(1), 84 och 87(2) : artiklarna 81(1) och (2), 82(1) samt 84 och medborgarskap: artiklarna 19(2), 21(2), 114, 168, 169 och 197 Beslut fattas enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet, artikel 294 . Förfarandet innebär att både rådets och godkännande krävs för att förslaget till förordning ska kunna antas. Rådet fattar beslut med kvalificerad majoritet. Svensk ståndpunkt Svensk övergripande målsättning i förhandlingen om den fleråriga budgetramen är en modernisering av utgiftsstrukturen genom: betydande omprioriteringar till förmån för ändamål som påverkar unionens tillväxtförutsättningar positivt och bidrar till att tillhandahålla gränsöverskridande kollektiva nyttigheter och därmed tillför ett europeiskt mervärde, och en minskad total utgiftsnivå. en oförändrad svensk bruttoavgift genom en realt oförändrad betalningsvolym i budgetramen, och att värdet av de svenska rabattarrangemangen bevaras. Inom ramen för en oförändrad total utgiftsvolym vill lägga ett ökat relativt fokus på rättsliga och inrikes frågor. Ökningar på dessa områden kan således endast medges om minst motsvarande minskningar görs på områden där det europeiska mervärdet av gemensamt agerande är litet för att kunna nå målet om en oförändrad utgiftsnivå. anser vidare att ett gemensamt agerande inom EU:s rättsliga och inrikes frågor har ett tydligt europeiskt mervärde. Det uppnås framför allt genom lagstiftning och samarbete. är gemensam finansiering motiverad i vissa fall för att vidareutveckla och genomföra gemensamma prioriteringar. Stockholmsprogrammet är grunden för samarbetet inom området för frihet, säkerhet och rättvisa . Genomförandet av programmet bör således vara utgångspunkten för bedömningen av resursbehov och inriktning i den kommande fleråriga budgetramen. menar att gemensamma insatser ska ha balans mellan åtgärder som bekämpar organiserad brottslighet och terrorism och åtgärder som säkerställer rättsäkerhet och den enskildes rättigheter. Detta kan åstadkommas genom en ökad kunskap om och ett ökat ömsesidigt förtroende för varandras rättssystem, bl.a. genom utbildningsåtgärder, ett mer effektivt genomförande av beslutade åtgärder och en förbättrad kvalitet på lagstiftningsprodukterna. Regeringen vill också se fortsatta ansträngningar att utveckla metoder för utvärdering. Asyl- och migrationsområdet är ett av de områden där anser att det finns ett tydligt mervärde för gemensamma insatser på EU-nivå inom ramen för en restriktiv budget med en totalt oförändrad utgiftsvolym. kommer verka för att balans mellan och dess gränskontroll återspeglas i fördelningen inom den fleråriga budgetramen. anser att det inte är tydligt hur programmet Rättigheter och medborgarskap ska bidra till att främja jämställdhet och integrera ett jämställdhetsperspektiv i EU:s politik. Frågan kan också ställas hur programmet kommer att ta fasta på det långsiktiga och strategiska arbetet med att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor på sätt som i nuvarande programmet . Regeringen kommer därför att verka för att dessa frågor får en tydlig plats i programmet. välkomnar kommissionens förslag att förenkla administration och förvaltning och främja ett effektivare och mer resultatinriktat genomförande. Det handlar om att minska antalet program och fonder, öka användningen av målstyrning, använda flerårig programmering på inrikesområdet samt förbättra och förenkla proceduren för medfinansiering av gränsöverskridande projekt och samarbete med tredjeländer. inställning - Förslaget Kommissionens förslag till budget för det rättsliga och inrikes området innebär en stor nominell ökning jämfört med nuvarande långtidsbudget men den sammanlagda budgeten uppgår ändå inte till mer än av den totala fleråriga budgetramen. Ambitionen kan sammanfattas som förenkling och rationalisering i handläggningen, stärkta synergieffekter för inrikes- och utrikesrelationer samt ökad effektivitet för EU-myndigheterna. Förslagen avser på inrikesområdet en sammanlagd budget om fördelad på Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet, stora IT-system och berörda EU-myndigheter. De båda fonderna föreslås få en betydande komponent för samarbetet i de rättsliga och inrikes frågorna med tredjeländer, den s.k. yttre dimensionen, för att garantera att EU kan genomföra politiken och upprätthålla EU:s intressen. Kommissionen föreslår dessutom en särskild mekanism för åtgärder vid kriser, oförutsedda händelser, olyckor m.m. som medger ett snabbt agerande i krissituationer. Minskningen av nuvarande antal fonder och finansieringsprogram kommer enligt kommissionen att förenkla och göra processen mer samstämmig som användarna får en bättre förståelse för regelverket. Att utöka den s.k. delade förvaltningen menar kommissionen kommer att undanröja onödiga byråkratiska bördor. S.k. direkt förvaltning kommer att användas för särskilda gränsöverskridande och/eller innovativa projekt och i vissa andra speciella fall. De årliga arbetsprogrammen föreslås att ersättas av flerårig programmering för bättre målstyrning, minskad arbetsbörda och kortare handläggningstider. EU-myndigheterna på inrikesområdet är Europol, Frontex, Europeiska stödkontoret för asyl, Europeiska polisakademin, Lissabonobservatoriet som arbetar med drogfrågor och den nya . För justitieområdet/de rättsliga frågorna föreslår kommissionen en sammanlagd budget om fördelad på två program, Rättvisa samt Rättigheter och medborgarskap. Resurserna i nuvarande sex program koncentreras till två integrerade finansieringsprogram som avses garantera likvärdig behandling på alla sakområden och ökad effektivitet i administrationen både i kommissionen och hos avnämarna. Vidare vill kommissionen se förbättrad budgetanvändning och ökad flexibilitet som lägger större vikt vid prioriteringar. Finansieringsprogrammen Straffrätt, Civilrätt samt Förebyggande av och information om droger blir det nya programmet Rättvisa medan finansieringsprogrammen Grundläggande rättigheter och medborgarskap, och de delar av PROGRESS-programmet, som avser ickediskriminering och jämställdhetsfrågor, läggs samman till programmet Rättigheter och medborgarskap. Kommissionen vill fortsätta finansiera myndigheterna Eurojust, för jämställdhet och Byrån för grundläggande rättigheter som alla ger ett mervärde i verksamheten. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Ingen påverkan förutses. Förslaget bygger på direkt tillämpning av beslutade rättsakter. Ekonomiska konsekvenser Kommissionens totala förslag till flerårig budgetram för innebär en ökning , vilket skulle medföra en höjning av den svenska EU-budgetavgiften med ca som en direkt följd av den ökade åtagandenivån och de minskade rabatterna knutna till EU-avgiften samt av lågt genomförande och utestående åtaganden i den innevarande budgetramen. Kommissionens förslag på det rättsliga och inrikes området är en del i kommissionens förslag till flerårig budgetram. Kommissionen avser att kanalisera en betydande del av Asyl- och migrationsfondens och Fondens för inre säkerhet resurser genom medlemsstaterna i deras nationella program och att använda s.k. delad förvaltning. Medlemsstaterna behöver öka sin kapacitet att hantera den delade förvaltningen. För del kan det i så fall handla om en förstärkning på myndighetsnivå, vilket regeringen bedömer kan hanteras inom ram. Resten av det föreslagna budgetbeloppet för det rättsliga och inrikes området ska användas för åtgärder med central förvaltning genom kommissionen. Övrigt Kommissionens förslag rörande de rättsliga och inrikes frågorna innebär inga större förändringar i sakfrågorna i politikområdet utan en ny metod att fördela och hantera de ökade resurserna i en mer effektiv och resultatinriktad process. Det finns dock oklarheter i de olika delarna av kommissionens förslag som rör gränsdragningen mellan olika rättsakter som berörs av kommissionens förslag.