rir · GZB519 · 2011-05-19 00:00:00 — Dessa patienter har i bästa fall en god man eller förvaltare utsedd. Hur dessa frågor ska hanteras inom hälso- och sjukvården har utretts av utredningen om förmyndare, gode män och förvaltare, som lämnat ett slutbetänkande.134 Något nytt författningsförslag finns dock inte . De särbestämmelser som infördes i lagen rörde enbart minderåriga. Närliggande frågor om hur personer med bristande beslutskompetens skulle hanteras togs upp i samband med ett lagförslag till en läkemedelsförteckning135 och de förbättringar av patientsäkerheten som införandet av en läkemedelsförteckning skulle kunna innebära. Även här nämndes en möjlighet för till exempel gode män att ta ställning i fråga om samtycke. I många fall finns dock inte en god man eller 1324 kap. 1 och 4 §§, 5 kap. 4 §, 6 kap. 1 § och 7 kap. 9 § patientdatalagen. 1336 kap. 5 § patientdatalagen jfr. med 3 4 §§. 134SOU 2004:112 Frågor om Förmyndare och ställföreträdare för vuxna. 2004/05:70 s. 31 f. Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? förvaltare utsedd eller så kan hon eller han vara svåra att nå då frågan om samtycke väcks. Det är också mycket osäkert om exempelvis en god man skulle kunna ge ett sådant samtyckte med rättsligt bindande verkan.136 Därtill måste information lämnas om vad ett samtyckte innebär innan själva det aktiva samtycket görs, och även den informationen kan vara svår att ta in för just denna patientkategori. Patientdatalagen innefattar en sammanhängande reglering av personuppgiftsbehandlingen inom hälso- och sjukvården. I lagen, som gäller för alla vårdgivare oavsett huvudmannaskap, regleras bland annat sådana frågor som skyldigheten att föra patientjournal, inre sekretess och elektronisk åtkomst i en vårdgivares verksamhet, utlämnande av uppgifter och handlingar genom direktåtkomst eller på något annat elektroniskt sätt samt nationella och regionala kvalitetsregister. En sammanhållen journalföring enligt patientdatalagen innebär att myndigheter som bedriver hälso- och sjukvård i den mening som begreppet används i lagen och privata vårdgivare kan få direktåtkomst till varandras elektroniska journalhandlingar och andra personuppgifter som behandlas för ändamål som rör vårddokumentation. Tanken är att journaluppgifter som rör en viss patient ska kunna hämtas från en eller flera vårdgivare och presenteras sammanhållet. Ansvaret för journalföringen är emellertid även vid sådan hantering av journalhandlingarna primärt knutet till den journalföringspliktiga yrkesutövaren eller vårdgivaren. I patientdatalagen uppställs olika villkor för att direktåtkomst ska få förekomma. Om villkoren är uppfyllda, får journalhandlingarna och andra personuppgifter hos en vårdgivare göras tillgängliga för andra vårdgivare som deltar i systemet med sammanhållen journalföring. Patientdatalagen Informationshantering och journalföring i hälso- och sjukvården m.m, Manólis Nymark, Juridik, upplaga 1:1, 2010 föreskrifter (SOSFS 2008:14) om informationshantering och journalföring i hälso- och sjukvården , till SOSFS 2008:14, informationshantering och journalföring 136 Intervju med . Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? Uppsats i tillämpade studier, juridiska institutionen, , Elektroniska patientjournaler inre sekretess och gränser för åtkomst, 2007 2005/06:139 Nationell IT-strategi för vård och omsorg SOU 2006:83 (S 2006:82) SOU 2007:48 Patientdata och läkemedel m.m. 2007/08:126 m.m. Lagrådets yttrande (bilaga 7 till prop. 2007/08:126) 2009/10:210 Patientsäkerhet och tillsyn 2 kap. tryckfrihetsförordningen, TF 2 kap 20-21 §§Regeringsformen, RF Patientdatalagen (2008:355) Patientdataförordningen (2008:360) Förordningen (1985:796) med vissa bemyndiganden för att meddela föreskrifter m.m. Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Patientskadelagen (1996:799) Patientsäkerhetslagen (2010:659) Lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Personuppgiftslagen (1998:204) Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? Statliga kostnader för insatser relaterade till utbyte av patientinformation kostnader för de nationella projekten Avser faktiska kostnader för projekten för en nationell informationsstruktur respektive ett nationellt fackspråk för vård och omsorg. 6,6* * Prognos för . Källa: (2009), Nationell Informationsstruktur ett regeringsuppdrag inom Nationell IT-strategi för vård och omsorg, s. 27 och (2011), Nationellt fackspråk för vård och omsorg Slutrapport, s. 18. Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? Stimulansmedel från Dagmaröverenskommelserna 2010 relaterade till utbyte av patientinformation uppföljning av strategin* SIL*** struktur och fackspråk**** *Avser medel som gått till den nationella ledningsgruppens verksamhet med bland annat uppföljning av strategin. ändrades redovisningen inom Dagmaröverenskommelsen. ingår därför vissa poster i dessa medel som tidigare särredovisades, bland annat medel för tillämpning av projekten för en nationell informationsstruktur och nationellt fackspråk. **Dessa medel har i huvudsak använts för det s.k. barnhälsodataprojektet, som avsett att förbättra informationsutbytet mellan landstingens barnhälsovård och kommunernas skolhälsovård. ***Svensk informationsdatabas för läkemedel. ****Avser medel för förberedande insatser och arbete med praktisk tillämpning av det nationella fackspråket i kommuner och landsting. Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? Stimulansmedel från överenskommelsen Program för en god äldreomsorg 2010 gjordes vissa satsningar i den nationella IT-strategin inom överenskommelsen Program för en god äldreomsorg mellan staten och SKL, för sammantaget . Dessa knyter an till tidigare satsningar inom Dagmaröverenskommelserna om samverkan mellan kommuner. En struktur för regional samverkan mellan kommuner, mellan kommuner och landsting samt kommuner och privat vård Informationsstruktur i vård och omsorg Teknisk infrastruktur för säker inloggning och kommunikation, baserad på elektronisk identifiering* * Enligt regeringsbeslut , dnr S2009/9856/ST (delvis). Kostnader för de nationella tjänsterna för sammanhållen journalföring Avser CeHis kostnader för de projekt som är relaterade till sammanhållen journalföring. Observera att flera av projekten dock också har andra användningsområden. *Med infrastruktur avses HSA, SITHS och Sjunet. I denna post ingår också kostnaderna för en läkemedelsförteckningstjänst som den nationella patientöversikten hämtar uppgifter från (totalt 3,3 miljoner). **Budgeterat. Källa: CeHis. Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? Finansiering av de nationella tjänsterna för sammanhållen journalföring Statliga medel från Dagmaröverenskommelsen Källa: CeHis. Källa: CeHis. Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Styrning inom arbetsmarknadspolitiken mål, styrkort och Från många till en sammanslagningar av myndigheter Klassificering av kurser vid universitet och högskolor regeringens styrning och uppföljning Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter Inställda huvudförhandlingar i brottmål Hanteringen av mängdbrott en kärnuppgift för polis och åklagare Säkerheten i statens betalningar Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. i tider av kraftiga värdeförändringar. En granskning av åtta statligt bildade stiftelser och regeringen Informationsutbyte mellan myndigheter med ansvar för trygghetssystem har möjligheter till effektivisering utnyttjats? Den nordiska stridsgruppen 2008 - en del av EU:s Statliga stöd i alkoholpolitiken Påverkas ungas alkoholkonsumtion? Underhållsstödet för barnens bästa? Polisens brottsförebyggande arbete har ambitionerna uppnåtts? skatteavtal med andra länder effekterna av regeringens Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? Kostnadskontroll i stora väginvesteringar? Statens insatser för att komma åt vinster från brottslig verksamhet ett bättre samarbete ger högre utbyte Förvaltningen av samhällsekonomiska metoder inom omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2011:9 Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet Lärdomar i ljuset av utvecklingen i 20052007 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk 2011:12 Statens stöd till studieförbunden En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser 2011:15 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 2011:16 Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning - förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? 2011:17 Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Ett (o)lösligt problem? 2011:18 Brottsutsatt Myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan?