eunbil · GY0N2549BA · 2011-01-01 00:00:00 — Rådets möte () Rubrik: Uppföljning av och bidrag till förberedelserna för . Dokument: 6207/11 ENER19 ENV 84 POLGEN 21 KOM (2010)639 KOM(2010)677 Faktapromemoria 2010/11:FPM43 Energistrategi 2011-2020 Faktapromemoria 2010/11:FPM49 Prioriteringar för EU:s energiinfrastruktur och framåt behandlad vid samråd med : inför riktlinjedebatt i inför Allmänna rådet inför antagande av rådsslutsatser vid Bakgrund Vid Europeiska rådets vårtoppmöte antogs förutom de s.k. 20-20-20-målen också en energipolitisk handlingsplan . Denna plan inringade de åtgärder som behövde vidtas för att uppnå 20-20-20-målen och målen för energipolitiken (förutom miljömässig hållbarhet även konkurrenskraft och försörjningstrygghet). Som grund för en ny energipolitisk handlingsplan presenterade ett meddelande med förslag till ny övergripande energipolitisk strategi och ett meddelande om infrastrukturprioriteringar och därefter. I meddelandet Energi 2020 föreslås åtgärder inom fem prioriterade områden för de kommande tio åren. Inom energieffektivisering föreslås bl.a. att initiativen inriktas på de två sektorer med störst energibesparingspotential: transporter och byggnader och betydelsen av energieffektivitet vid offentlig upphandling av arbeten, tjänster och varor lyfts fram. Under rubriken integrerad energimarknad föreslås bl.a. 2015 som måldatum då ingen medlemsstat ska vara energimässigt isolerad och att infrastrukturinvesteringar bör påskyndas. Under rubriken trygg och säker energiförsörjning till överkomligt pris genom aktiva konsumenter föreslås bl.a åtgärder av i fråga om möjligheter till prisjämförelse, leverantörsbyte samt tydlig och öppen fakturering. Under rubriken som föregångare för energiteknik och föreslås bl.a. fyra nya stora projekt som fokuserar på demonstration av teknologier som är väsentliga för konkurrenskraft, däribland ny teknik för intelligenta nät och lagring av el, forskning om andra generationens biobränslen och partnerskapet smarta städer. Under rubriken 27 länder med en samlad energipolitik föreslås att EU bättre ska samordna sin energipolitik gentemot tredjeländer. Meddelandet om infrastrukturprioriteringar går mer in i detalj på förslagen om infrastruktur i energistrategin. En uppskattning görs att investeringar på behövs under kommande decennium i gas- och elinfrastruktur på transmissionsnivå för att klara EU:s energi- och klimatmål. Marknaden bedöms kunna leverera av dessa men för återstoden bedömer att EU-gemensamma åtgärder behövs. Bland annat föreslås ett antal infrastrukturprioriteringar (priority corridors) för el, gas, olja och smart grids. En ny planeringsmetod för europeisk energiinfrastruktur föreslås och tillståndsprocesser föreslås kunna påskyndas genom ett antal konkreta åtgärder. Vad gäller finansiering avser kommissionen att lägga fram ett lagförslag eller riktlinjer för kostnadsfördelning vid gränsöverskridande projekt samt ett nytt instrument för energiinfrastrukturinvesteringar innehållandes innovativa finansieringslösningar. Vid höll energiministrarna en riktlinjedebatt om dessa båda meddelanden, med syfte att spela in till Europeiska rådets särskilda toppmöte med fokus på energi och innovation . I infrastrukturfrågan fanns en tydlig skiljelinje mellan mer marknadsorienterade medlemsstater, som betonade marknadsaktörernas ansvar för planering och finansiering av infrastrukturinvesteringar och framförallt nya medlemsländer, som såg behov av nya EU-medel för att finansiera gas- och elledningar för att klara av försörjningstrygghet. Vid antogs övergripande slutsatser. Bland slutsatserna märks målet att inget medlemsland bör vara isolerat från de europeiska gas och elnätverken efter 2015 samt att vissa energiinfrastrukturprojekt som behövs för försörjningstrygghet och av solidaritetsskäl kan kräva viss begränsad offentlig finansiering. Därutöver antogs slutsatser om betydelsen av energieffektivisering, energiforskning och bättre koordinering av EU:s externa energirelationer. ER-slutsatserna ger energiministrarna vägledning för sitt fortsatta arbete och innehållet har i efterhand inarbetats i förslaget på rådsslutsatser vid . Rättslig grund och beslutsförfarande Meddelandena innehåller inga lagförslag. Svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till slutsatser. Regeringen anser att slutsatserna är en acceptabel kompromiss som speglar innehållet i båda meddelanden och som tagit hänsyn till MS olika ståndpunkter. Förändringar bör undvikas som rubbar balansen och öppnar för synpunkter på fler områden. Regeringen har annars allmänt drivit att förslaget på slutsatser ska spegla energipolitikens samtliga grundpelare; konkurrenskraft, försörjningstrygghet och hållbarhet. Regeringen har välkomnat att energieffektivisering och energiteknikinnovation utgör två av huvudprioriteringarna. Regeringen har i den strategiska diskussionen ställt sig frågande till skrivningar som kan leda mot ökad planering och finansiering av energiinfrastruktur på EU-nivå. Regeringen har betonat huvudprincipen att marknaden ansvarar för beslut om och finansiering av infrastruktur och att EU-medel kan göra större nytta i utveckling och spridning av innovativ och hållbar teknologi än i avgiftsfinansierad infrastruktur. Regeringen har också i sammanhanget betonat vikten av det tredje inremarknadspaketet för el och gas, som håller på att genomföras i medlemsländerna. Regeringen har även framfört att ambitionen att förenkla tillståndsprocesserna är god, men att åtgärdsförslag måste respektera subsidiaritetsprincipen och ta hänsyn till nationell autonomi vid tillståndsprocesser för ny energiinfrastruktur. inställning () antog en resolution om energistrategin (2010/2108()). Behandlingen av infrastrukturmeddelandet är inte avslutad. Resolutionen om energistrategin tar upp de flesta av förslag på prioriteringar. Frågor som betonas är bl.a. energieffektivisering och förnybar energi. EP uppmanar att utvärdera framstegen för att nå 2020-målet om energibesparing och vid behov föreslå nationella energieffektiviseringsmål. EP vill även på se ett EU-gemensamt system för stöd till förnybar energi. Andra frågor som lyfts fram är en väl fungerande inre marknad, försörjningstrygghet, forskning/ utveckling/innovation och smarta och integrerade nät. Innovativa finansieringsinstrument ses som positivt komplement eller ersättning till traditionella stöd. Bland infrastrukturprojekt lyfts bl.a. Södra korridoren fram och solenergi i . Konsumentfrågan betonas och införande av smarta elmätare bedöms som en viktig åtgärd. Vidare anser EP att EU:s nya budget bör lägga en signifikativt större andel medel för energipolitik inklusive modern och smart infrastruktur, energieffektivisering, förnybar energi och FoU om ny energiteknik. Förslaget till slutsatser speglar innehållet i meddelanden om energistrategi och energiinfrastruktur. Innehållet är strukturerat under huvudrubrikerna prioriteringar på kort och medellång sikt och långsiktigt perspektiv 2020-2050, översyn och rapportering. Prioriteringarna på kort och medellång sikt har sex underrubriker. Under avsnittet om den inre energimarknaden pekas på genomförandet av det tredje inremarknadspaketet, konsumentperspektivet och regionalt samarbete inklusive s.k. marknadskoppling. Under rubriken energieffektivisering beskrivs förväntad inriktning för den nya energieffektiviseringsplan som ska presentera. Under avsnittet om infrastruktur slås bl.a. marknadens ansvar för utveckling och finansiering av infrastruktur fast liksom vikten av att genomföra tredje inremarknadspaketet och att ytterligare åtgärder ska vara kompletterande till verktygen i detta paket. Samma prioriterade korridorer som i meddelande lyfts fram. inbjuds att presentera ett initiativ om bl.a. snabbare tillståndsprocesser och kostnadsfördelning i gränsöverskridande projekt. Slutsatser från upprepas om 2015 som måldatum när inget medlemsland ska vara isolerat från EU:s gas- och elmarknader och om att visst begränsat offentligt stöd kan komma i fråga för projekt som är motiverade av försörjningstrygghet eller solidaritet. I tillägg pekas särskilt ut. ombeds även återkomma med mer utförlig analys av finansieringsfrågan med förslag till lösningar. Under avsnittet om forskning och utveckling i kolsnål teknik ges stöd till de fyra nya storskaliga demonstrationsprojekt som föreslagit. Därtill anges projekt om clean vehicles och havs- och marinbaserad energi. Under rubriken inhemska energikällor och produktion betonas bl.a. energi från förnybara energikällor, fossila bränslen och för de länder som väljer det kärnkraft. Under rubriken externa energirelationer anges att EU:s trovärdighet, agerande och dialog med externa parter kan stärkas genom ett antal konkreta åtgärder. Avslutningsvis anges att energistrategin måste underbyggas av ett långsiktigt perspektiv (2020-2050) och framsteg mot 2050 bör ske stegvis med mål längs vägen mot ett fossilbränslefritt energisystem. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Många av de idéer och förslag som lanseras i de bägge meddelandena och rådsslutsatserna kommenterar kan komma att rendera mer konkreta lagförslag. är detaljeringsgraden på förslagen inte sådan att det går att bedöma den samlade effekten av förslagen på svensk lagstiftning. befinner sig i en genomförandefas av det tredje inremarknadspaketets lagstiftning. I viss mån tycks de planeringsmodeller som skisseras avseende infrastruktur etablera ett parallellt system till den modell som föreskrivs i det tredje inre marknadspaketet. Om överväganden för att snabba på tillståndsprocesserna leder till skarpa förslag med tidsgräns för beslut om tillstånd kan detta stå i konflikt med nationella principer om processuell autonomi där varje medlemsstat har rätt att själv organisera sitt domstolsväsende. Det skulle även kunna påverka avvägningen mot andra intressen som miljöhänsyn och enskilda medborgares rättsäkerhet. Kommissionen har dock deklarerat sin avsikt att utreda gränsdragningar och konsekvenser innan man lägger fram konkreta förslag . Ekonomiska konsekvenser Förslagen i meddelandet och i slutsatserna har i detta skede mer karaktären av viljeinriktningar, och avses konkretiseras avseende kostnader och finansiering först efter att beslut om nästa finansiella perspektiv fattats. Först därefter väntas mer konkreta lagförslag.