rir · GZB522 · 2011-06-17 09:00:04 — bör säkerställa att beslutsunderlag till infrastrukturinvesteringar bevaras för att uppföljningar ska kunna göras. har inte arkiverat allt relevant underlag som rör , trots att det finns en skyldighet att göra detta. Det här försvårar uppföljningen av ett av största infrastrukturprojekt. Utveckla direktiven i åtgärdsplaneringen I direktiven till åtgärdsplaneringen bör regeringen fastställa att definition och avgränsning av infrastrukturprojekt görs på ett enhetligt sätt så att även den totala kostnaden för att uppnå ändamålen framgår tydligt. Regeringen bör därutöver ge direktiv om att analyser av infrastrukturutbyggnad utifrån ett systemperspektiv ska utvecklas. Bristfälligt och icke transparent underlag försvårar för regeringen och att fatta beslut om infrastrukturprojekt utifrån en samhällsekonomisk grund. Regeringen bör styra mer aktivt i den fortlöpande planeringen av infrastruktur så att projekt som har sammankopplats i planeringen kan genomföras och nyttjas effektivt. En mer aktiv styrning och planering utifrån ett systemperspektiv skulle ge en effektivare framdrift av infrastrukturprojekt. Efter beslutet om har vikten av kringliggande investeringar betonats, men genomförandet har inte återspeglat detta. Anslagsförordningen (1996:1189) Artskyddsförordningen (2007:845) Förordning (2007:1027) med instruktion för Förordning (2010:185) med instruktion för Förordningen (1998:1252) om områdesskydd enligt m.m. Järnvägslagen (2004:519) Lag (1995:1649) om byggande om järnväg Lag (2011:203) om statsbudgeten Miljöbalk (1998:808) Myndighetsförordningen (2007:515) Regeringsformen (1974:152) Verksförordningen (1995:1322) Betänkande 1992/93:TU35 Betänkande 1996/97:FiU20 Betänkande 1996/97:TU7 Betänkande 1997/98:TU10 Betänkande 2001/02:TU2 Betänkande 2003/04:TU1 Betänkande 2003/04:TU10 Proposition 1987/88:50 Proposition 1992/93:176 Proposition 1996/97:53 Proposition 1997/98:56 Proposition 1997/98:62 Proposition 1996/97:150 Proposition 1998/99:1 Proposition 1999/2000:1 Proposition 2000/01:1 Proposition 2001/02:1 Proposition 2001/02:20 Proposition 2002/03:1 Proposition 2003/04:1 Proposition 2004/05:1 Proposition 2005/06:1 Proposition 2006/07:1 Proposition 2007/08:1 Proposition 2008/09:1 Proposition 2008/09:35 Proposition 2008/09:93 Proposition 2009/10:1 Proposition 2009/10:2 Proposition 2010/11:1 Skrivelse 1998/99:8 SOU 1997:35 Ny kurs i trafikpolitiken SOU 2010:57 Effektivare planering av vägar och järnvägar Yttrande 1997/98:FiU4y (1994a), årsredovisning 1993. (1994b), Sammanställning av remissvar avseende remisshandling , förslag till stomnätsplan 19942003, med kommentarer som underlag till upprättad stomnätsplan 19942003, BV/P 1994:1. (1994c), Stomnätsplan 1994-2003, Fastställd , BV/P 1994:5. (1994d), Stråkutredning SundsvallBollstabruk, Norra regionen . (1996a), årsredovisning 1995. (1996b), ett lönsamt projekt, RNP 1996:4. (1996c), Remissvar till SOU 1996:95, dnr GD 96-0655/0002, . (1997), , förstudie KramforsNylandKornsjö, RNP 1997:03. (1998a), årsredovisning 1997. (1998b), delen NordmalingUmeå, järnvägsutredning. (1998c), Stomnätsplan 19982007, fastställd . (1998d), Funktionsutredning SundsvallNyland , Mellersta banregionen, remissutgåva . (1999), till regeringen (enligt uppdrag K98/856/3), Mellersta banregionen, . (2000), årsredovisning 1999. (2001), årsredovisning 2000. (2002a), Signaltekniskt system Traditionellt eller ERTMS/ETCS, förstudie. (2002b), Förstudie BollstabrukN. , Om- eller nybyggnad, Mellersta banregionen. (2002c), Järnvägsutredning HärnösandVeda, slutrapport, Mellersta banregionen . (2003a), delen centrala UmeåKlockarbäcken, järnvägsplan 75, . (2003b), Förstudie, kapacitetshöjande åtgärder , (2003c), Förstudie, nytt förbindelsespår och kapacitetshöjande åtgärder på sträckan SöderhamnKilaforsHolmsveden, Mellersta banregionen, . (2003d), Ny järnväg UmeåHaparanda, rapport till regeringen, (2004a), och Prognos och samhällsekonomisk kalkyl enligt BVH 706.00. Projekt , rapport 2004:002, . (2004b), Fastställd framtidsplan för järnvägen Infrastruktursatsningar per stråk 20042015. (2004c), Järnvägsutredning N. , sammanfattning, . (2005a), Förstudie Norrbotniabanan ny järnväg UmeåLuleå delen UmeåSkellefteå, . (2005b), Redovisning av regeringsuppdrag , . (2005c), Underlag inför regeringens årliga prövning av nationell banhållningsplan 20042015, . (2007a), bidrag till samhällsutvecklingen inriktningsunderlag 20102019, huvudrapport. (2007b), Norrbotniabanan PM Samhällsekonomisk kalkyl Preliminär Kalkylsammanställning, . (2007c), Reviderat förslag till framtidsplan för järnvägen, (2008a), Fastställd kapacitetsförstärkningsplan IggesundSundsvall, dnr F08-3750/TR50. (2008b), Idéstudie Etapputbyggnad av dubbelspår GävleSundsvall, (2008c), Projektresultat Kapacitetsutnyttjandeplanering för , Leveransdivisionen Planering Affärsutveckling, . (2008d), Promemoria analys av olika strategier för införande av ERTMS, till . (2009a), budgetunderlag 20102012, , dnr F09-2926/Ek10. (2009b), Norrbotniabanan Resultat Sampers/Samkalk, P08142020UA_NBBrev090917, . (2010), modell för beräkning av linjekapacitet, m.fl. (2009a), Förslag till nationell plan för transportsystemet 20102021, 2009:97. m.fl. (2009b), Prognoser för godstransporter 2020, PM . m.fl. (2009c), Samlad effektbedömning Objekt: BVLu_017 Norrbotniabanan, etapp 1, . m.fl. (2010), Nationell plan för transportsystemet 20102021. Botniabanan AB:s årliga rapporter till regeringen 19992010. (2001), Rapport angående projekt , . (2004), ATC eller ERTMS, beslutsunderlag, ERTMS-strategi för , . (2005), Projekt , lägesrapport för , (2009), Projekt , lägesrapport för , (2010a), Miljöjuridik i projekt , , (publ). (2010b), Miljökostnader i projekt , , (publ). (2011a), PM Faktagranskning , . (2011b), PM Faktagranskning 2 , . (1994), Utredare för , dir. 1994:47. (1997a), Avsiktsförklaring, . (1997b), Huvudavtal om byggande av . (1997c), Uppdrag avseende utbyggnad av , dnr K97/139/3. i (1999), Remissvar inför tillåtlighetsbeslut, . i (2001), Svar på kommissionens frågor angående skyddsområde enligt fågeldirektivet i , till , , beteckning 230-6405/01. (2011), Faktagranskning , . (1999), Remissvar inför tillåtlighetsbeslut, (2001), Planering och utvärdering av förändringar i transportsystem Geografiska transaktionskostnader, endogen tillväxt och samhällsutveckling, : , R 2001:5. (1998), Fastställelsebeslut . (2005a), Huvudavtal, . (2005b), Uppdrag att inkomma med underlag för regeringens årliga prövning av de nationella väg- och banhållningsplanerna för perioden 20042015, , dnr N2005/8617/IR. (2006), Uppdrag att lämna förslag till en reviderad nationell banhållningsplan för perioden 20042015, , dnr N2006/9444/IR. (2008a), huvudavtal om byggande av . (2008b), PM om Närtidssatsningen, , . (2010a), Fastställelse av nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet samt fastställelse av definitiva ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur för perioden 20102021. (2010b), Statens ägarpolicy och riktlinjer för företag med statligt ägande, . revisorer (2001), Nya vägar till vägar och järnvägar? Förslag till 2000/01:RR11. (2010a), Förvaltningen av samhällsekonomiska metoder inom infrastrukturområdet, RiR 2010:27. (2010b), Kostnadskontroll i stora väginvesteringar?, (2011), Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar?, (1994), Infrastrukturinvesteringar en kostnadsjämförelse mellan plan och utfall i 15 större projekt inom och , (2008), ABC i CBA Välfärdsekonomins grunder och användning av CBA inom transportsektorn, 2008:9. (2010), Järnvägstransporter i och hanteringen av dessa i en ny nationell godstransportmodell, PM 2010:3. SJ (1995), En bana för framtiden, trafikeringsutredning, SJ (1996), Remissvar till SOU 1996:95, dnr Gd 96-2414/91, . (1996), Remissvar till SOU 1996:95, dnr 180101-9645086, K96/2419/3, . (2010a), Förstudie Dubbelspår Ostkustbanan GävleSundsvall Slutrapport , TRV 2010/25933. (2010b), Förstudie SundsvallHärnösand Slutrapport , dnr TRV 2010/56900. (2010c), Motiv och bakgrund till förstudiebeslut, dubbelspår GävleSundsvall, . (2010d), Årsredovisning 2010 Efterkalkyler för investeringsobjekt öppnade för trafik 2005 och 2010, bilaga 4 Riktlinjer för efterkalkyler av samhällsekonomiska för kalkyler. Fastställda av enhet Samhälle, . (2011a), PM Faktagranskning , . (2011b), PM Faktagranskning 2 , . (2011c), Redovisning av samhällsekonomiska efterkalkyler för åtgärder öppnade för trafik 2010. , ny järnväg Västeraspby (exklusive kostnader för upprustning av och nybyggnad av resecentra), PM . (1996), Remissvar till SOU 1996:95, dnr PP 10 96:5035, K96/2419/3, . X-trafik (1998), Skrivelse till angående modifiering av perronger, dnr 93-3006, . Flyvbjerg B, Skamris . and Buhl S. (2002), Underestimating costs in public works projects, , vol. 68, nr 3 s. 270295. Fröidh, O. (2003), Rapport från ett forskningsprojekt om tågtrafikens effekter på resandet, Järnvägsgruppen KTH vid avdelningen för trafik och logistik, 2003. Fröidh, O. (2010), Resande och trafik med gröna tåget, KTH järnvägsgruppen, 2010. KTH Järnvägsgruppen (2010), Järnvägsordlista ett urval förkortningar och begrepp inom järnvägstrafik, . (2010), Klart spår, boken om . & , R. (2009), Skånsk restidstolerans och pendling en studie av arbets- och utbildningsresor, Thesis 181, samhälle, Trafik och väg, . Lindfeldt, O. (2007), Effekter av partiella dubbelspår och fler mötesstationer på enkelspår, KTH Arkitektur och samhällsbyggnad, Avdelningen för trafik och logistik. PWC och TØI (2009), Oberoende granskning av kvaliteten i planförslagen, . Sandow, E. och , K. (2006), Vill människor pendla längre? Sipilä, H. (2008), Körtidsberäkningar för Gröna tåget Analys av tågkonfigurationer, Arbetsrapport, KTH Arkitektur och samhällsbyggnad, Avdelningen för Trafik och logistik 0802. WSP analys och strategi (2008), Långväga persontransporter trender och brister, , . : E-post från med bifogade svar på frågor från . : E-post från med bifogade filer. : E-post från med bifogade filer. : E-post till registrator, . : E-post från . : E-post från administratör med bifogade filer. : E-post från med bifogad Excelfil Tidtabell plan inkl. länsplaner 090925 (FA granskad). : E-post från . Följebrev om metodik och måtten kapacitetsutnyttjande och kapacitetsbegränsningar. : E-post från med bifogad Excelfil BVGv003G3. : E-post från utredare på . : E-post till . : E-post från . : E-post från . : E-post från , projektledare / C. : E-post från . (a): E-post från , projektet . (b): E-post från , projektledare . : E-post från med bifogade dokument om storleken på bemyndigande. : E-post från , projektledare mötesstationerna på Ostkustbanan. (a): E-post från Marknadschef . (b): E-post från utredare . : E-post från . (a): Utredare (b) (telefonsamtal): Chef trafikutveckling : Projektledare för kapacitetshöjande åtgärder och bärighetsuppgradering på Ostkustbanan : Före detta utredare (a) (telefonsamtal): Projektledare för C/(b) (telefonsamtal): Projektledare för (telefonsamtal): Registrator på (telefonsamtal): Före detta utredare på : Före detta biträdande projektchef för (telefonsamtal): Utredare : Före detta företrädare för huvudkontoret (telefonsamtal): Utredare : Före detta projektchef för : Marknadschef : Före detta ställföreträdande generaldirektör (a): Före detta regionchef (b): Projektchef för (a): Regiondirektör och regional strategisk planering (b): Utredare (c): Enhetschef för specialistresurser : Enhetschef för långsiktig planering : Ansvarig för ERTMS : Före detta projektchef för (a): Före detta planeringschef för regionen (b): Före detta planeringschef, delaktig i nationell åtgärdsplanering (telefonsamtal): Utredare (telefonsamtal): Utredare (telefonsamtal): Projektledare för kapacitetshöjande åtgärder och bärighetsuppgradering på Ostkustbanan : Verkställande direktör och ekonomichef : , tjänsteman vid : Den statlige förhandlingsmannen : , tjänstemän vid Infrastrukturenheten : Den statlige utredaren (a): Före detta handläggare (b): Biolog (telefonsamtal): Infrastrukturchef : Konsult med uppdrag innan beslutet om angående bland annat trafikprognoser och samhällsekonomiska kalkyler Karta på , verktyget . , Norrbotniabanan//Samhallsekonomi-Norrbotniabanan/ (). Vasternorrland/Adalsbanan/Byggnation/Harnosand---/Tunnlar- Harnosand---/ (). Bilaga 1: Ordlista Källor: , Järnvägstermer, Sveriges-jarnvagsnat/Jarnvagstermer/ (). KTH Järnvägsgruppen, Järnvägsordlista ett urval förkortningar och begrepp inom järnvägstrafik, (). ATC: Automatic . ATC kan förklaras som automatisk tåghastighetskontroll och är en tillämpning av ett ATP-system (Automatic ) utvecklad i . ATC fungerar som säkerhetssystem för lokföraren. Ska ersättas av ERTMS/ETCS. Axellast: Varje järnväg har en gräns för den största tillåtna axellasten, det vill säga hur mycket varje hjulaxel får belasta spåret. En fyraxlig vagn som väger har en axellast på förutsatt att viktfördelningen är jämn. Axellasten begränsas främst av banöverbyggnaden, det vill säga spårets standard. Bankapacitet: Möjligheten att framföra ett antal tåg med önskad hastighet på ett banavsnitt, beroende av banans och tidtabellens utformning samt av tågens egenskaper. Bärighet: Mått på hur tunga (kompakta) tåg som kan framföras (ton/m tåglängd). Banans bärighet begränsas främst av banunderbyggnaden, som banvallen, och broars bärighet. Bärigheten är kritisk för tung godstrafik, t.ex. malmtransporter. ERTMS: , standardiserat säkerhetssystem för att möjliggöra gränsöverskridande järnvägstrafik inom . Systemet består av två delar: , , som är den utrustning som finns ombord och i marken, och radiosystemet GSM-R. Fjärrblockering (fjb): Fjärrstyrd linjeblockering. Blockeringen hindrar att ett tåg kan få grön signal in på ett spår där det redan finns ett fordon. signalsystem och växlar styrs från någon av de driftledningscentraler som finns i landet. Förstudie: Utredning av baninvesteringar i ett tidigt skede, enligt lagen (1995:1649) om byggande av järnväg. Föregås av idéstudie och följs av järnvägsutredning och järnvägsplan. Gångtid: Den tid ett tåg behöver för att framföras en viss linjesträcka då endast tågets och banans egenskaper sätter gränsen, utan tillägg för uppehåll. Eventuella andra tillägg (gångtidstillägg) bör specificeras. Järnvägsplan: 2 kap. 1 c § lagen (1995:1649) om byggande av järnväg: Den som avser att bygga en järnväg skall upprätta en järnvägsplan. En järnvägsplan behöver dock inte upprättas för anläggande av industrispår eller hamnspår uteslutande på egen fastighet. En järnvägsplan får upprättas för avstängning av plankorsning, även när denna åtgärd inte är att betrakta som byggande av järnväg. I de delar som planen medför att mark eller annat utrymme eller särskild rätt till mark eller annat utrymme kan komma att tas i anspråk enligt 4 kap. 1 § lagen om byggande av järnväg ska planen utformas så att de fördelar som kan vinnas med den överväger de olägenheter som planen orsakar enskilda. Järnvägsutredning: 2 kap. 1 a § lagen om byggande av järnväg: En järnvägsutredning skall genomföras när det i förstudien har klarlagts att alternativa sträckningar behöver studeras. I järnvägsutredningen skall redovisas olika utbyggnadsalternativ, som skall jämföras såväl sinsemellan som med alternativet att inte genomföra den aktuella järnvägsutbyggnaden. En järnvägsutredning skall innehålla en miljökonsekvensbeskrivning och de uppgifter i övrigt som behövs för att kunna utvärdera och välja alternativ. Miljökonsekvensbeskrivningen skall godkännas av berörda länsstyrelser innan den tas in i järnvägsutredningen. Konsumerad kapacitet: Ett mått på kapacitetsutnyttjandet av en bandel, det vill säga förhållandet mellan trafikering (tidtabellens och tågens egenskaper) och banans utformning. Korglutning: Utrustning som lutar vagnarnas korgar i kurvor för att kunna öka hastigheten med bibehållen komfort. Finns bl.a. på (X2000) i . Lastprofil: En begränsning av profilen hur stora (bredd och höjd) fordon samt last kan vara för att kunna framföras hinderfritt utan särskilda åtgärder. Om fordon med last överskrider lastprofilen kan man i vissa fall framföra en specialtransport, men det måste undersökas från fall till fall. är mindre än det fria rummet, det senare en konstruktionsprofil för konstbyggnader och fasta föremål runt spåret. Mötesstation: Station avsedd för tågmöten (eller förbigångar) på enkelspårig sträcka. Nettonuvärdeskvot: Resultat av samhällsekonomisk kalkyl. En nettonuvärdeskvot över 0 innebär samhällsekonomisk lönsamhet, under 0 en förlust. Beräknas som nyttor minus anläggningskostnader delat med anläggningskostnader. Partiellt dubbelspår: Dubbelspår på en del av en sträcka, vanligen avsett för flygande tågmöten. Går mellan två eller flera stationer och är omgivet av enkelspåriga sträckor. Rc-lok: Ellok litt Rc som levererades 19671988 till dåvarande SJ. Loket är avsett för både resandetåg och godståg och är fortfarande det vanligaste loket i . Det är tillverkat i 360 exemplar av ASEA. X62 = Det tåg som Norrtåg har införskaffat för att bedriva regionaltågstrafiken på och . Tågets maxhastighet är /h, men det har snabbare acceleration än X52 . M200 = Det regionaltåg som används i RNP 1996:4, och som i studien motsvaras av ett X52 . Detta tåg, som går i /h, utvecklades för den svenska regionaltrafiken . Restid: Den tid ett tåg behöver för att framföras en viss linjesträcka inklusive alla tillägg, t.ex. för uppehåll. Restiden är som annonseras i tidtabeller. Skilj från gångtid. Samtidig infart: Ett signalsystem och skyddssträckor som möjliggör att två tåg kan köra in på en mötesstation utan att behöva stanna. X2 = Det tåg som går under konceptnamnet X2000, går i /h och har korglutning. Trafikerar bland annat sträckan . X55 = SJ:s nya snabbtåg som bygger på regionaltåget , går i /h men som saknar korglutning och går därför långsammare än X2 i kurvor. Kommer trafikera StockholmUmeå. S250 = Detta tåg finns inte , men ingår i samhällsekonomiska kalkyler som ett framtida tåg för att kunna utnyttja banor som är byggda för hastigheter /h. Användes i restidsberäkningarna i RNP 1996:4. STAX: Största tillåtna axellast (ton), se axellast. Tågplan: Plan för trafikeringen av järnvägsnätet. Innehåller tidtabeller för tågen på banorna, spåranvändningsplaner etc. Internationellt tågplaneskifte inträffar . Tågplanen fastställs genom ett myndighetsbeslut som inkluderar kapacitetstilldelning på järnvägsnätet. Tågläge: En önskad trafikering med ett tåg. I järnvägslagen är detta formulerat på följande sätt: Den infrastrukturkapacitet som, enligt vad som anges i en tågplan, får tas i anspråk för att framföra järnvägsfordon, utom arbetsfordon, från en plats till en annan . Utredningsalternativ (UA): För att analysera effekten av en föreslagen åtgärd behöver man göra två prognoser, en utan och en med åtgärden ifråga. Dessa kallas oftast jämförelsealternativ (JA) respektive utredningsalternativ (UA). Vagnvikt: Den totala vikten av ett tågs vagnar inklusive last. Vagnvikten begränsas bland annat av banans lutningsförhållanden, antalet lok och lokens dragkraft. Åtgärdsplan: Långsiktig plan för investeringar i infrastruktur. Innehåller en beskrivning av den utbyggnad av infrastrukturen som planeras . Nuvarande åtgärdsplan är den Nationella planen 20102021, denna plan avser hela transportinfrastrukturen. Före denna redovisades järnvägsinvesteringar i separata planer. I granskningen hänvisar till åtgärdsplaner för olika tidsperioder: Stomnätsplan 19942003, Stomnätsplan 19982007 och Framtidsplan 20042015. Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Styrning inom arbetsmarknadspolitiken mål, styrkort och Från många till en sammanslagningar av myndigheter Klassificering av kurser vid universitet och högskolor regeringens styrning och uppföljning Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter Inställda huvudförhandlingar i brottmål Hanteringen av mängdbrott en kärnuppgift för polis och åklagare Säkerheten i statens betalningar Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. i tider av kraftiga värdeförändringar. En granskning av åtta statligt bildade stiftelser och regeringen Informationsutbyte mellan myndigheter med ansvar för trygghetssystem har möjligheter till effektivisering utnyttjats? Den nordiska stridsgruppen 2008 - en del av EU:s Statliga stöd i alkoholpolitiken Påverkas ungas alkoholkonsumtion? Underhållsstödet för barnens bästa? Polisens brottsförebyggande arbete har ambitionerna uppnåtts? skatteavtal med andra länder effekterna av regeringens Kostnadskontroll i stora väginvesteringar? Statens insatser för att komma åt vinster från brottslig verksamhet ett bättre samarbete ger högre utbyte Förvaltningen av samhällsekonomiska metoder inom omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2011:9 Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet Lärdomar i ljuset av utvecklingen i 20052007 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk 2011:12 Statens stöd till studieförbunden En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser 2011:15 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 2011:16 Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning - förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? 2011:17 Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Ett (o)lösligt problem? 2011:18 Brottsutsatt Myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott 2011:19 Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? 2011:20 Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? 2011:21 Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning