rir · GZB512 · 2011-03-23 09:00:00 — att verksamheten bidrar till att förverkliga statens syften och prioriterade verksamhetsområden. Vidare anges att ett kvalitetskriterium skulle kunna vara att verksamheten genomsyras av en ideologisk profil som tillför dimensioner som det offentliga utbildningsväsendet inte ska ha eller att verksamhet kan bedrivas i hela landet. Målet för kvalitetsarbetet ska enligt propositionen vara omprövning och avveckling av verksamheter som inte är folkbildningsmässiga. krav på och redovisning av kvalitetsarbete Sedan riksdagsbeslutet om proposition 2006/07:192 har och studieförbunden satsat mycket på att utveckla kvaliteten inom studieförbundens verksamhet. har bildat en referensgrupp med uppdraget att bistå i processen med den nationella redovisningen av kvalitetsarbetet. Gruppen består av representanter för medlemmar. gör också ett antal lokala besök i syfte att få en fördjupad kunskap om kvalitetsarbetet och dess förankring hos studieförbunden. Det har också arrangerats konferenser för att lyfta fram goda exempel samt möten med dem som bedöms ha brister i kvalitetsarbetet. lämnade samtliga gången så kallade kvalitetsredovisningar till . sammanställer och analyserar dessa i publikationen Nationell redovisning av folkbildningens kvalitetsarbete.114 Syftet med kvalitetsarbetet är enligt att utveckla en kultur där systematiskt kvalitetsarbete ses som en viktig och naturlig del i det vardagliga arbetet. uppger att det nu har en tydlig bild av hur kvalitetsarbetet ser ut inom studieförbunden. Frågorna som studieförbunden genom ovan nämnda referensgrupp får vara med och besluta om är inriktade på övergripande 2005/06:192, s. 49, bet. 2005/06:KrU14, s. 29. 114Den senaste publicerade redovisningen är den års kvalitetsarbete. 2009 Nationell redovisning av folkbildningens kvalitetsarbete 2009. Statens stöd till studieförbunden administrativa frågor och på processer. 2010 ställs en fråga som i någon mån berör effekter, nämligen: Beskriv projekt/aktiviteter samt dess resultat och effekter som studieförbundet har genomfört i form av försöks- och utvecklingsverksamhet.115 slutsats för var att två av studieförbunden hade brister i sitt systematiska kvalitetsarbete. Kritiken innebär dock ingen bedömning av kvaliteten i den faktiska verksamheten utan baseras på en bedömning av svaren på frågorna om processen för införandet av ett kvalitetsarbete. är ambitionen dock att också redovisa de effekter som kvalitetsarbetet har på studieförbundens verksamhet. påpekar att ambitionen har varit att skapa systematik i kvalitetsarbetet och att det först nästa period, 20112014, kommer att ställas högre krav på rapportering av effekter i kvalitetsarbetet. 3.7Riksrevisionens slutsatser om kvalitetsarbetet har drivit på kvalitetsarbetet men effekterna är okända Den intervjuundersökning som genomfört indikerar att kvalitetsarbetet blivit mest konkret i studieförbundens internkontroll. Många lokala företrädare anser att kontrollprocessen kan vara givande eftersom det är ett av de få tillfällen som ges till en diskussion kring innehållslig kvalitet. Även om diskussioner om kvalitet förs så har kvalitetsarbetet inom folkbildningen främst inriktats mot olika administrativa processer och mindre på den innehållsliga kvaliteten, enligt respondenterna. konstaterar att har varit drivande i den satsning på kvalitetsarbete som har skett inom studieförbunden de år som har gått sedan proposition 2005/06:192. Satsningen har bland annat resulterat i bedömningar av studieförbundens processer för införandet av har dock inte redogjort för de faktiska förändringarna i verksamheten som eventuellt har blivit resultatet av kvalitetsarbetet. 115 Fråga 18 i Studieförbundens kvalitetsredovisningar 2010. Statens stöd till studieförbunden 4 Slutsatser och rekommendationer har slagit fast att folkbildningen fyller en viktig funktion i samhället. Den ska vara fri och frivillig och uppfylla viktiga grundläggande syften som har beslutat om. granskning resulterar i en övergripande slutsats om att systemet för fördelning, uppföljning, utvärdering och kontroll behöver förändras och förbättras så att användningen av statsbidraget för folkbildningen kan styras bättre mot de syften och prioriteringar som har uttryckt. Det handlar om att åstadkomma en bättre styrning och kontroll över till vilka verksamheter statsbidragen går, en utvecklad uppföljning som underlag för styrning och operativa slutsatser, en mer effektiv kontroll som bygger på oberoende granskning och riskanalyser och en tydligare återrapportering till . Genom att systemet som det ser ut inte premierar kvalitet i tillräcklig grad och uppföljningen inte heller i tillräcklig utsträckning inriktas på kvaliteten i verksamheten får som uppdragsgivare inte information i den utsträckning som har efterfrågats. Systemet är också otydligt för dem som verkar i det och för dem som vill delta i folkbildningsverksamheten. Därmed skapas en osäkerhet om vilka verksamheter som uppfyller statsmakternas krav på god kvalitet och därmed bör berättiga till statsbidrag. Det begränsar enligt systemets effektivitet. 4.1Fördelningssystemet bör premiera kvalitet Fördelningssystemet innebär att statsbidraget bygger på redan genomförd verksamhet. Det borde enligt skapa särskilt goda förutsättningar för att styra fördelningen av statsbidraget i rätt riktning. Fördelningen utgår dock inte från statens syften och prioriterade verksamhetsområden. De kriterier som har fastställt för att en verksamhet ska vara statsbidragsberättigad är fokuserade på formalia och inte på verksamhetens innehåll. Fördelningssystemet för statsbidrag till studieförbunden är i sin tur uppbyggt på ett antal kvantitativa fördelningsprinciper och hur stort bidrag som Statens stöd till studieförbunden Kvalitativa kriterier, som har beslutat ska införas i fördelningssystemet, saknas således och fokuseringen på formalia har inneburit att fördelningssystemet styr mot kvantitet. Att bedriva mycket folkbildningsverksamhet är positivt så länge statens syften för statsbidraget uppfylls. anser dock att den rådande fokuseringen på kvantitet försämrar förutsättningarna för att statens samtliga syften och prioriterade områden ska uppfyllas. En indikation på att vissa av statens prioriterade områden i nuvarande system gynnas på bekostnad av andra områden är kulturverksamhetens dominans. Att största delen av statsbidraget betalas ut på grundval av hur mycket statsbidrag studieförbunden erhållit är konserverande. Det tar för nya studieförbund att få lika mycket statsbidrag som redan etablerade studieförbund. Även växande studieförbund missgynnas av att en stor del av statsbidraget baseras på tidigare utbetalt statsbidrag. konstaterade att systemet för fördelning av statsbidrag får som konsekvens att nya studieförbund och studieförbund med växtkraft missgynnas. konstaterar att dessa problem kvarstår. Det nya fördelningssystemet som beslutat om innebär att en ännu större del av statsbidraget baseras på tidigare erhållet statsbidrag än vad som är fallet i nuvarande fördelningssystem. Detta är enligt bedömning ett steg i fel riktning. Den spänning som finns mellan statens vilja att ställa vissa krav på vad statsbidraget till studieförbunden ska gå till och statens ambition att studieförbunden ska bedriva verksamhet fritt och frivilligt går inte helt att komma ifrån. Enligt mening ligger lösningen i att skapa ett fördelningssystem som i större utsträckning bygger på en kvalitativ värdering av vilken verksamhet som bör tilldelas statsbidrag. Värderingen av studieförbundens verksamhet bör enligt utgå från de prioriterade verksamhetsområdena som ska styra folkbildningen mot statens syften. Den modell för fördelning av statsbidrag som flera kommuner har infört bygger på en dialog mellan kommunen och studieförbunden. Både kommunerna och studieförbundens lokala avdelningar har uppgett att denna modell för fördelning av bidrag leder till mer inriktning på verksamhetens innehåll och kvalitet. anser att en liknande modell borde kunna prövas även för den statliga bidragsgivningen som ett led i en fördelningsmodell som i högre grad innehåller också kvalitativa kriterier. Statens stöd till studieförbunden 4.2Statsbidraget och kommunernas bidragsgivning Förutom statsbidraget finns även kommunala bidrag till studieförbundens verksamhet. Kommunernas bidragsgivning kan påverka innehållet i den verksamhet som får statsbidrag. I den enkätunderökning och i de intervjuer som genomfört i samband med denna granskning har det framkommit att cirka hälften av kommunerna har lämnat den statliga modellen för fördelning av bidrag till studieförbunden och övergått till egna fördelningsmodeller. Kommunernas villkor för bidrag är ofta tydligt operationaliserade och ställer krav på verksamhetens innehåll. Enkätundersökningen visar även att de förväntningar som kommunerna har på studieförbundens verksamhet skiljer sig från statens förväntningar. exempel anser av kommunerna att studieförbunden ska prioritera verksamhet för barn medan statsbidraget ska stödja folkbildning för vuxna och ungdomar. Kommunala bidrag som styrs mot barnverksamhet kan få som effekt att även statens bidrag styrs mot den typen av verksamhet då studieförbunden lokalt anpassar sin verksamhet till att få det kommunala bidraget. Kombinationen av tydliga villkor från kommunerna och avsaknaden av tydlig styrning och kvalitativa krav från staten kan därför medföra att genomslaget för statens syften med statsbidraget till studieförbunden riskerar att minska. 4.3Uppföljningen och utvärderingen ger inte tillräckligt underlag för styrning och operativa prioriteringar har byggt upp en ambitiös strategi för uppföljning och utvärdering. möjlighet att belysa effektiviteten i användandet av statsbidraget försvåras dock av att inte tagit fram uppföljningsbara indikatorer som visar i vilken utsträckning studieförbunden uppfyller de syften och verksamhetsområden som staten satt upp för folkbildningen. Varken regeringens återrapporteringskrav till eller den uppföljningsinformation som samlar in anknyter i tillräckligt stor utsträckning till statens syften och verksamhetsområden. uppföljning och återrapportering har varit inriktade på kvantitet. i uppdrag att följa upp både kvantitet och kvalitet men ändå inte reagerat på att återrapporteringen fokuserar på kvantitet. Bristen på en kvalitativ uppföljning som visar hur studieförbunden uppfyller statens syften och prioriterade verksamhetsområden innebär enligt bedömning att och regeringen saknar tillräcklig information för att styra statsbidraget i rätt riktning. Statens stöd till studieförbunden Uppföljningsinformationen visar inte heller hur den faktiska användningen av statsbidraget ser ut. Det beror på att fördelningen av statsbidrag och uppföljningen av statsbidraget bygger på omfattningen av genomförd verksamhet och inte på kostnaderna för olika typer av verksamhet. Om studieförbunden satsar mer statsbidrag på en viss typ av verksamhet syns inte det i uppföljningen. Detta får till följd att staten inte vet hur studieförbunden faktiskt prioriterar användningen av statsbidraget. har efterfrågat årlig information om hur statsbidraget används och andra uppgifter som kan belysa i vilken utsträckning statens syften tillgodoses. Bristerna i uppföljningen och utvärderingen har medfört att inte i tillräcklig omfattning har fått den information den efterfrågat. Ett fördelningssystem som till större del bygger på en värdering av hur studieförbundens verksamhet bidrar till statens syften och prioriterade verksamhetsområden skulle kunna skapa förutsättningar för en mer relevant uppföljning. En sådan uppföljning skulle kunna belysa hur studieförbunden anser att deras verksamhet leder till att statens syften uppfylls och hur statsbidraget faktiskt används, vilket i sin tur skulle kunna förbättra förutsättningarna för en fördelning av statsbidraget som tillgodoser statens krav. En annan fördel med denna typ av bidragsgivning är att staten får bättre kunskap om hur studieförbunden faktiskt använder statsbidraget. 4.4Kontrollen borde genomföras mer effektivt fick 2007 ett förstärkt mandat genom möjligheten att återkalla statsbidrag och omfördela återkallade medel. En effektiv kontroll är nödvändig för att ska kunna använda sig av detta verktyg. I proposition 2005/06:192 angavs även att folkbildningen borde pröva att införa olika former av fristående granskning av verksamheten. anser att en effektiv kontroll bör föregås av risk- och väsentlighetsanalyser och att kontrollen till viss del bör utföras av en extern aktör. utför inte någon egen kontroll och gör inte heller några risk- och väsentlighetsanalyser av studieförbundens inrapporterade verksamhet. Detta innebär, enligt , att inte får tillräcklig information för att använda sig av verktyget att återkalla bidrag på ett effektivt sätt. Statens stöd till studieförbunden 4.5Ambitiöst kvalitetsarbete som kan effektiviseras Regeringen ställer i proposition 2005/06:192 starka krav på att ett systematiskt kvalitetsarbete med inriktning på såväl administration som verksamhetsformer och innehåll ska utvecklas på alla nivåer inom folkbildningen. och studieförbunden har inriktat sig på den administrativa kvaliteten och i någon mån på verksamhetsformer. att fokus på kvalitetsarbete har fått effekt såtillvida att frågor om kvalitetsarbete är prioriterade. menar dock att och studieförbundens kvalitetsarbete kan effektiviseras genom att lägga fokus mer på verksamhetens innehåll Frågor om innehållslig kvalitet har inte varit i fokus i kvalitetsarbetet, fokus har i stället legat på administrativa processer som till exempel hur blanketter fylls i och hur anordnarskapet tydliggörs. Enligt kommer det först på att kunna bedöma de effekter som kvalitetsarbetet har på verksamheten. kan också konstatera att regeringen inte, till exempel i de årliga riktlinjerna, följt upp de tydliga förväntningarna på ökad innehållslig och administrativ kvalitet som ställdes i propositionen. sammantagna bedömning av kvalitetsarbetet är att satsningen har varit ambitiös från såväl som studieförbundens sida men att såväl inriktning som ambitioner har haft en delvis felaktig tyngdpunkt relativt de krav som har ställt. Väl fungerande administrativa processer på alla nivåer är visserligen av stor betydelse. Målet bör dock vara en förbättrad innehållslig kvalitet relativt statens syften och prioriterade verksamhetsområden och de mål som studieförbunden själva utvecklar. I vilken mån den ökade inriktningen på kvalitetsarbete har bidragit till det framgår inte av uppföljning. Det framgår proposition tydligt att ett ökat fokus på kvalitetsfrågorna ska bilda utgångspunkt för en systematisk omprövning och ytterst avveckling av sådana verksamheter som inte är folkbildningsmässiga. I vilken mån ett sådant arbete eventuellt bedrivs inom studieförbunden och vad det i så fall leder till är inget som har uppmärksammat i den nationella redovisningen av folkbildningens kvalitetsarbete. Regeringen har inte heller uppmärksammat dessa brister i den redovisning som har inkommit från . Statens stöd till studieförbunden 4.6Folkbildningsrådets myndighetsutövning behöver utvecklas består av ledamöter som har sitt mandat från de tre medlemsorganisationerna Kommuner och Landsting, (studieförbundens intresseorganisation) och Den intressekonflikt det innebär har uppmärksammats av regeringen. I proposition 2005/06:192 sägs att den intressekonflikt som finns inbyggd i styrelsen kan hämma agerande. Enligt är det mycket som talar för att oförmågan att skapa ett nytt system som styr statsbidraget mot de syften har satt upp har sin grund i arbetssätt. bedömer att fördelningssystemets utformning och avsaknaden av kvalitativa kriterier till stor del sammanhänger med att har haft svårt att besluta om hur studieförbundens verksamhet ska inriktas och bedömas. Förklaringen till det tycks vara att studieförbunden, som är representerade i , på grund av sina olika profiler saknar en gemensam syn på vad som är god folkbildning och hur statens syften och verksamhetsområden ska tolkas. fördelning av statsbidraget och återkallande av statsbidrag som har utbetalats felaktigt är uppgifter som innebär myndighetsutövning. Vid all myndighetsutövning gäller krav på saklighet och dokumentation och att handläggningen ska utgå från förvaltningslagens krav på god handläggning. När det gäller myndighetsutövning som innefattar hantering av betydande belopp anser att stora krav också måste ställas på transparensen i förfarandet. En fördelning av statsbidraget som i högre utsträckning baseras på en värdering av studieförbundens verksamhet skulle ställa högre krav på beslutsförmåga och förmåga att hantera jävssituationer. Ett nytt fördelningssystem skulle också kräva saklighet och transparens för att minimera osäkerheten för de som verkar i systemet. Eventuella intressekonflikter i hanteringen skulle därmed liksom vid all myndighetsutövning hanteras med utgångspunkt från förvaltningslagen. granskning visar att det finns brister i styrningen, uppföljningen och kontrollen av hur statsbidraget för folkbildning används i förhållande till de mål och syften som har satt upp. går inte in på frågan om den nuvarande organiseringen med är ändamålsenlig, utan väljer att i rekommendationerna utgå från gällande ordning. Regeringen bör följa upp att de åtgärder som vidtas med anledning av rekommendationer får önskade Statens stöd till studieförbunden effekter så att de svagheter som finns i systemet rättas till. För att tillgodose de förväntningar som finns på fördelningen, uppföljningen, utvärderingen och kontrollen av statsbidraget till studieförbunden rekommenderar följande. bör fördela statsbidraget så att det tydligare styr studieförbundens folkbildningsverksamhet mot statens syften. bör införa ett system som tydligare fördelar statsbidraget utifrån kvalitativa kriterier. Dessa bör styra studieförbundens folkbildningsverksamhet mot statens syften och prioriterade verksamhetsområden. Som ett inslag i en sådan modell kan överväga att föra en dialog med studieförbunden innan slutligt beslut om fördelning fattas. bör, utifrån risk- och väsentlighetsanalyser, kontrollera användningen av statsbidraget. bör genomföra egna kontroller av studieförbundens inrapporterade verksamhet. kontroll bör föregås av risk- och väsentlighetsanalyser för att vara kostnadseffektiv. Regeringen bör ge ett tydligare uppdrag att följa upp statsbidraget utifrån de statliga intentionerna. Regeringen bör tillse att i sin uppföljning i högre grad fokuserar på innehåll och kvalitet och därmed belyser i vilken grad som studieförbunden lever upp till de förväntningar som staten har på verksamheten. Regeringen bör tillse att relevanta utvärderingar av statsbidraget görs. Regeringen bör tillse att utvärderingar genomförs som belyser i vilken utsträckning statens syften med statsbidraget och de prioriterade verksamhetsområdena uppfyllts. Regeringen bör ställa tydligare krav på myndighetsutövning. En modell som baseras på kvalitativa kriterier och dialog ställer högre krav på myndighetsutövning. Regeringen bör därför genom sin styrning och uppföljning säkerställa att har rutiner för sitt beslutsfattande, som utgår från förvaltningslagens krav på saklighet och dokumentation och som stödjer kvalitet i beslutsfattandet. Statens stöd till studieförbunden Statens stöd till studieförbunden , och , Studiecirkeldeltagare 2008: En studie om deltagare i studieförbundens cirkelverksamhet, utvärderar No 2 2009. och , Studiecirkeldeltagare 2004: Två rapporter om deltagare i studieförbundens cirkelverksamhet, utvärderar No 1 2005. Internal Control Integrated Framework. , och , . Utvärdering av implementeringen en ny fördelningsmodell för statsbidraget till studieförbunden. , Bakgrund och strategi för nationella utvärderingar , Dnr 189, 2009, 052, . Folkbildning 2010 om folkbildningen i samhället. Förtydligande av internkontrollen 2005, Dnr 78u,04, acb. Kommunernas bidrag till studieförbunden. Nationell redovisning av folkbildningens kvalitetsarbete 2009. , Stadgar för föreningen folkbildningsrådet, Reviderade stadgar för , fastställda vid representantskapets sammanträde . Statsbidrag till studieförbunden 2010- Kriterier och fördelningsprinciper. Dnr 84,2010,092. Studieförbundens ekonomi 2009. , Styrelsens protokoll 2010:8. , Årsredovisning med verksamhetsberättelse, 2009. Statens stöd till studieförbunden , Förslag fördelningsmodell för statsbidrag till studieförbunden - REVIDERAD, , Bilaga 2. , och , , Folkbildning och lokal utveckling på landsbygden: En studie av folkbildningens villkor och vardag i . Ibn Rushd , Yttrande kring förslag till ny fördelningsmodell för statsbidrag till studieförbund . Effekter och evidens. En metautvärdering inom folkbildningsområdet. , , Folkbildning, kultur och politik. , studieförbunden och den nya modellen för bidragsgivning Rapport från ett uppföljningsarbete. 1990/91:82. 1997/98:115, Folkbildning. 2005/06:192, Lära, växa, förändra. 2007/08:1, utgiftsområde 16, Budgetproposition . 2008/09:1, utgiftsområde 16, Budgetproposition . 2009/10:1, utgiftsområde 16, Budgetproposition . 2010/11:1, utgiftsområde 16, Budgetproposition . Riktlinjer för avseende användning av sjuttonde utgiftsområdet anslag 14:1 Bidrag till folkbildningen. 2009/7329//SV. (2004) Offentlig förvaltning i privat regi statsbidrag till idrottsrörelsen och folkbildningen (RiR 2004:15). Folkbildning i brytningstid en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. , remissvar på förslag till fördelningsmodell för statsbidrag till studieförbunden fr. o m 2012, . Kommuner och Landsting och , Kommunerna och studieförbunden, 2007. , och , , Folkrörelseanknytningar och marknadsrelationer: Studieförbunden och dess grundarorganisationer, medlemsorganisationer och samverkansorganisationer. utvärderar No 3 2009. Statens stöd till studieförbunden () bildades . ABF är det största och äldsta av studieförbunden. Det är partipolitiskt obundet, men är sprunget ur arbetarrörelsen. Grundarna är Socialdemokratiska , LO och Konsumentkooperationen. ABF har 59 medlemsorganisationer och 54 organisationer med samarbetsavtal. kyrka och samhälle (Bilda) bildades och hette . 49 medlemsorganisationer som är kristna samfund och deras ungdomsorganisationer och närstående organisationer, ortodoxa kyrkor samt ekumeniska organisationer. Bilda arbetar utifrån en värdegrund, där människosynen är en i verksamheten. tillkom 1942 på initiativ av forskare, lärare och studenter vid olika universitet. är bildat av kursverksamheterna vid universiteten i , , , och , som är egna stiftelser där universitet och studentkårer ingår som huvudmän. En viktig uppgift är också att sprida information om forskning och forskningsresultat. Ibn Rushd blev ett statsbidragsberättigat studieförbund , men påbörjades projektet att starta ett studieförbund. Ibn Rushds vision är att islam ska vara en naturlig del av . Uppgiften är att stärka muslimer i och ge ickemuslimer kunskap om islam. Förbundet har nio medlemsorganisationer och den största delen av verksamheten sker inom medlemsorganisationerna. bildades och vilar på humanistisk grund. har sex centralt anslutna medlemsorganisationer. är det senaste studieförbundet som blivit statsbidragsberättigat. Det blev berättigat till statsbidrag 2010 och har som namnet antyder en profil mot kulturområdet. har sex stiftarorganisationer och fyra medlemsorganisationer. Statens stöd till studieförbunden Bildningsverksamhet (NBV) bildades genom en sammanslagning av tre studieförbund inom och är partipolitiskt obundet och religiöst neutralt. NBV arbetar framför allt för helnykterhet och folkhälsa, mot alkohol och andra droger. NBV har 16 medlemsorganisationer och 35 organisationer med samarbetsavtal. , före detta och /. gick TBV (Tjänstemännens Bildningsverksamhet) samman med Sensus. Sensus har 31 medlemsorganisationer, däribland humanitära organisationer, scouter och och dess närstående organisationer.