rir · GZB51 · 2011-01-12 09:00:00 — arbetslöshetsersättning.14 Den ansvariga handläggaren på Arbetsförmedlingen ska i samråd med den arbetssökande upprätta en individuell handlingsplan.15 När en arbetsförmedlare inte anser att en arbetssökande lever upp till villkoren i arbetslöshetsförsäkringen ska handläggaren skicka en underrättelse till arbetslöshetskassan där den arbetssökandes rätt till arbetslöshetsersättning ifrågasätts.16 17 Arbetslöshetskassan utreder och beslutar om huruvida individen har rätt till ersättning eller inte.18 Även IAF:s föreskrift om vad som är ett lämpligt arbete enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring är tillämpliga när det gäller den grupp som studerar. I föreskriften sägs till exempel att omställningen ska påbörjas direkt vid arbetslöshetens inträde.19 utgångspunkt och bedömningsgrunder blir att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring om de ansvariga myndigheterna behandlar de säsongsarbetslösa som alla andra arbetssökande och enligt de regler och intentioner som beskrivits ovan. Vi har använt oss av dokumentstudier, intervjuer, enkäter och analyser av registerdata för att besvara de tre revisionsfrågorna, se bilaga A, E och H för en utförligare beskrivning. I rapporten har vi avgränsat oss till att studera Arbetsförmedlingens arbete med att tillämpa regelverket i arbetslöshetsförsäkringen. Även IAF:s granskning av Arbetsförmedlingen samt deras arbete med regelverket 147,9 §§ administrativa föreskrifter (AMSFS 2005:4) om handläggning av arbetsförmedlingsärenden. 159 § 4 lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. 1616 § förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 17När en person skriver in sig som arbetssökande vid Arbetsförmedlingen och vill ha arbetslöshetsersättning ska förmedlingen anmäla detta till arbetslöshetskassan. Om en arbetssökande inte kommer till ett avtalat besök eller kan nås när man kommit överens med Arbetsförmedlingen om att ha kontakt ska Arbetsförmedlingen skicka en avanmälan till arbetslöshetskassan. 18Se till exempel 1 § lagen (2000:239) om arbetslöshetskassor. Enligt 47 § lagen (1997:239) om arbetslöshetsförsäkring görs ansökan om arbetslöshetsersättning hos arbetslöshetskassan. 1927 §§ Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens föreskrifter om tillämpningen av 11 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring gällande lämpligt arbete, IAFFS 2004:3. Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? för arbetslöshetsförsäkringen har studerats. Vi har däremot inte studerat arbetslöshetskassornas arbete eller konsekvenserna av att arbetslöshetsförsäkringen administreras av kassor som är organiserade efter bransch. Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av (projektledare) och . Även , och har deltagit under projektets gång. Kapitel 2 behandlar definitionen av säsongsarbetslöshet, tidigare studier samt gruppens omfattning enligt beräkningar. Dessutom ingår en undersökning av om det förekommer informella överenskommelser om återanställning till nästa säsong mellan arbetsgivare och arbetstagare som anställts för säsongsarbete. Kapitel 3 beskriver regeringens styrning I kapitel 4 beskrivs Arbetsförmedlingens och IAF:s arbete med säsongsarbetslöshet. Tonvikten ligger på Arbetsförmedlingens arbete. I kapitel 5 redovisas den samhällsekonomiska och offentligfinansiella bruttokostnaden för säsongsarbetslösheten enligt beräkningar. slutsatser och rekommendationer presenteras i kapitel 6. Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? Det är svårt att finna enhetliga och jämförbara beskrivningar och forskningsgenomgångar som rör personer som tillhör den grupp som står i fokus i den här granskningen. I förstudien utarbetade vi en egen definition som i stort grundar sig på den definition som IAF använde när de i två rapporter granskade säsongsarbetslöshet 2007. definition innebär att de säsongsarbetslösa, liksom enligt IAF:s definition, ska ha uppburit ersättning från arbetslöshetsförsäkringen i 13 samt ha arbetat mellan i följd. Vidare ska de i genomsnitt ha fått ersättning mer än fyra och en halv dag de är arbetslösa under de år vi studerar. 2.1Tidigare studier av säsongsarbetslöshet I det här kapitlet ges en beskrivning av studier om säsongsarbetslöshet. Tre svenska kartläggningar har gjorts. Den internationella forskningen om säsongsarbetslöshet är begränsad. 2.1.1Tre svenska kartläggningar av säsongsarbetslöshet Den så kallade låg till grund för den nuvarande lagen om arbetslöshetsförsäkring . Utredningen ägnade en viss uppmärksamhet åt säsongsarbetslöshet. Bland annat gav utredningen i uppdrag att kartlägga säsongsvariationen i ersättningen från arbetslöshetskassorna.20 De arbetslöshetskassor som hade den största absoluta säsongsberoende ersättningen var Byggnadsarbetarnas arbetslöshetskassa, följt av Metallindustriarbetarnas, Kommunalarbetarnas och Industritjänstemännens arbetslöshetskassa. Yrken med säsongsarbetslöshet fanns representerade i 21 av landets då 40 arbetslöshetskassor. I flera av arbetslöshetskassorna tillhörde bara en liten del av medlemmarna yrkesgrupper där arbetslösheten 20Nuteks studie byggde på statistik för från , data från SCB:s Arbetskraftsundersökning samt uppgifter från arbetslöshetskassorna. Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? varierade beroende på säsong. Vissa arbetslöshetskassor hade en relativt hög andel medlemmar inom yrken med säsongarbetslöshet; Hotell-, kafé- och restauranganställdas samt teaterverksammas arbetslöshetskassa (SOU 1996:150). Dåvarande (Ams) hade ansvaret för tillsynen över arbetslöshetsförsäkringen fram till dess att IAF bildades (proposition 2001/02:151, betänkande 2001/02:AU7, riksdagsskrivelse 2001/02:243, IAF 2010a). Ams fick 2003 i uppdrag av regeringen att kartlägga säsongsarbetslösheten med syfte att kunna skriva en föreskrift som skulle begränsa gruppens rätt till arbetslöshetsersättning (2003). Enligt kartläggningen av myndighetens register över arbetssökande hade cirka 40 000 personer ett säsongsarbete, och närmare 14 000 av dem hade säsongsarbeten av återkommande karaktär. De största yrkesområdena med säsongsarbetslöshet var jord, skog och trädgård, anläggningsarbete, övrigt byggnadsarbete samt lastbils- och maskinförare. Andelen som enligt Ams kunde betraktas som säsongsarbetande utgjorde cirka en procent av samtliga inskrivna som arbetssökande vid arbetsförmedlingen. Förutom att studera sina egna register jämförde Ams antalet säsongsanställda enligt den interna statistiken med statistik från SCB:s Arbetskraftsundersökning. Enligt SCB:s statistik var cirka 26 000 personer säsongsanställda . Det motsvarade av samtliga personer med tidsbegränsad anställning . Ams slutsats var att säsongsarbete snarare är en anställningsform än en företeelse som går att hänföra till vissa specifikt identifierade näringsgrenar, yrkesområden eller yrken. Det handlade enligt myndigheten om ett mindre antal individer inom yrken som är beroende av till exempel aktuella väderförhållanden, och som därför kan förekomma i olika utsträckning i olika delar av landet och i olika utsträckning inom ett och samma yrke. Säsongsarbetslöshet skulle avhjälpas genom det allmänna utvecklingsarbete som då pågick inom Ams (2004). Enligt IAF:s granskningar av säsongsarbetslöshet uppgick antalet säsongsarbetslösa totalt till 6 066 personer . En majoritet av dem, 5 561 personer, arbetade sommarsäsong. IAF definierade en säsongsarbetslös som en person som fått arbetslöshetsersättning minst och som arbetat mellan . Mönstret av återkommande arbetslöshet och anställning skulle också ha upprepat sig En fördjupad analys gjordes av dem som hade arbete under sommarsäsong. När gruppen definierades på det här sättet var säsongsarbete vanligare i de norra länen. Två av tre säsongsarbetslösa sökte arbete inom jordbruk, trädgård och skogsbruk, gruv-, bygg- och anläggningsarbete samt transport- och maskinförararbete. Majoriteten av de säsongsanställda, , var män och av dem var eller äldre. Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? hälften hade gymnasial utbildning och förgymnasial. IAF menade att utbildningsnivån hänger samman med den höga medelåldern. Andelen säsongsarbetslösa av det totala antal personer som hade arbetslöshetsersättning var en procent. IAF kritiserade i sin granskning av säsongsarbetslösheten Arbetsförmedlingens handläggning av denna grupp arbetssökande. Enligt IAF behandlades de säsongsarbetslösa som övriga arbetssökande i flera avseenden, de var inte heller aktiva i sitt arbetssökande, hade fått få anvisningar från Arbetsförmedlingen och saknade i vissa fall individuella handlingsplaner (IAF 2007, 2008c). Arbetsförmedlingen menade att man i viss mån kunde bekräfta IAF:s iakttagelser, och den vidtog och planerade åtgärder efter granskningen. Åtgärderna var alla av generell karaktär, det vill säga inte riktade särskilt mot personer som är säsongsarbetslösa (Arbetsförmedlingen 2008a).21 2.2Hur stor är säsongsarbetslösheten? För att kunna bestämma hur stort ett eventuellt problem med säsongsarbetslöshet är måste gruppen identifieras. För att detta ska låta sig göras måste säsongsarbetslöshet först definieras. Det finns ingen vedertagen definition utan, har utgått från den definition som IAF (2007, 2008c) använde vid sina granskningar för att identifiera gruppen säsongsarbetslösa. Definitionen innebär att de säsongsarbetslösa ska ha uppburit ersättning från arbetslöshetsförsäkringen i 13 samt arbetat mellan , i följd. Detta för att möjligaste mån utesluta sommarvikarier och feriearbeten. Vi har dock valt att inte begränsa oss till att de säsongsarbetslösa enbart ska ha varit sysselsatta under sommar- eller vinterhalvåret som IAF gjorde.22 Vi har dessutom valt att så långt som möjligt utesluta dem som har varit deltidsarbetslösa under lågsäsongen. Därför ska de säsongsarbetslösa enligt vår definition i genomsnitt ha fått ersättning i mer än fyra och en halv dagar i 21De planerade förändringar som nämndes i svaret till regeringen är 2010 genomförda inom Arbetsförmedlingen (Arbetsförmedlingens huvudkontor ). 22IAF fick i uppdrag av att i A-stat identifiera de individer som erhållit ersättning iminst samt har arbetat mellan i rad . I detta grundmaterial använder vi sedan de personer som i följd har 1340 sammanhängande kassakortsveckor med Vi använder åren 20062008 eftersom 2006 är som treårskravet kan vara uppfyllt. De ska dessutom ha arbetat mellan 12 och 39 sammanhängande veckor . Data levererades till SCB där materialet kompletterades med bakgrunds- och inkomstvariabler ur SCB:s LISA-databas för de säsongsarbetslösa och kontrollgruppen. Materialet har även kompletterats med arbetslöshetsinformation från Arbetsförmedlingens datalager. Databasen innehåller uppgifter om bland annat ersättningstagare, utbetald ersättning och antal ersättningsdagar. Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? veckan de har varit arbetslösa under de observerade åren. Vi är fullt medvetna om att denna definition och dess restriktioner kan utesluta individer som skulle kunna anses ingå i gruppen säsongsarbetslösa. Det var dock nödvändigt att göra en avgränsning mot gruppen deltidsarbetslösa, och vi valde då att helt utesluta dem så långt som möjligt.23 IAF granskade endast de som arbetade sommarsäsong, vilket definierades som att den sökande ska ha fått arbetslösersättning minst till och med under de fem åren 20032007. Det resulterade i en population på 5 561 individer. definition innebär att vi granskar alla säsonger, vilket ger drygt 3 000 säsongsarbetslösa individer för de två åren 20062008. Deskriptiv statistik för gruppen presenteras i Tabell 1 nedan. Då individer kan vara arbetslösa sammanfaller inte antalet observationer med antalet individer. 23Vi har även undersökt hur gruppens storlek förändras då vi tillåter att de arbetssökande endast har uppburit ersättning . Det får inga stora konsekvenser för våra resultat: gruppen ökar med cirka 400 individer. Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? Deskriptiv statistik över säsongsarbetslösa Förgymnasial kortare än 9 år Gymnasial högst 2 år Eftergymnasial kortare än 3 år Eftergymnasial, eller längre De säsongsarbetslösa i vår studie liknar på många sätt de säsongsarbetslösa i IAF:s studier. Andelen män är hög i båda populationerna, , och av individerna är eller äldre. Utbildningsnivån skiljer sig dock åt. Bland individerna i vårt material har en högre andel gymnasial utbildning som högsta utbildningsnivå, . Motsvarande siffra i IAF:s studie var . De så kallade näringsgrenar där de flesta säsongsarbetslösa återfinns är intresseorganisationer och religiösa samfund samt byggverksamhet. Här finns av gruppen. Dessa följs av näringsgrenarna Jordbruk; Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? Rekreation, kultur och sport; Skogsbruk och Hotell- och restaurangverksamhet. I tabell J1 i bilaga J redovisas vilka näringsgrenar som de säsongsarbetslösa är verksamma inom. 2.2.1Gruppen mindre än i tidigare kartläggningar Enligt beräkningar var totalt 3 012 personer säsongarbetslösa . fick totalt 327 613 personer arbetslöshetsersättning (). De säsongsarbetslösa utgjorde alltså mindre än en procent av ersättningstagarna 2008. Jämfört med tidigare studier så är gruppen säsongsarbetslösa enligt vår definition relativt liten, jämför kapitel 2.1.1. Enligt den så kallade beräknades den säsongsberoende ersättningen från arbetslöshetskassorna uppgå till 1995 (SOU 1996:150). Enligt Ams kartläggning hade cirka 14 000 personer ett återkommande säsongsarbete. Ungefär en procent av de inskrivna på arbetsförmedlingen kunde enligt Ams karaktäriseras som säsongsarbetande (2004). Observera att detta inte är samma sak som att de med nödvändighet också är att betrakta som säsongsarbetslösa. Att omfattningen divergerar beror delvis på hur gruppen definieras i de olika studierna men kan även bero på att studierna har genomförts vid olika tillfällen. I IAF:s granskningar av perioden 20032007 uppgick antalet till 6 066 personer och kostnaden för gruppen i termer av utbetald arbetslöshetsersättning uppgick till (IAF 2007, IAF 2008c). resultat ligger mer i linje med IAF:s resultat. vilket inte är förvånande då en liknande definition av gruppen har använts och de undersökta tidsperioderna dessutom överlappar varandra. Det finns indikationer på att gruppen minskar , eftersom vi har observerat att inflödet till gruppen minskar under två jämförbara år. Detta kan tyda på att gruppen säsongsarbetslösa minskar. Den studerade perioden är dock för kort för att det ska gå att dra några långtgående slutsatser om huruvida det är en bestående trend eller endast en tillfällig minskning. Inga klara svar på vad som hänt med dem som lämnat gruppen Gruppen säsongsarbetslösa är i viss mån föränderlig, och det finns ett visst flöde av individer till och från gruppen. har undersökt vad de som lämnar gruppen övergår till. Frågan är om de har heltidsanställningar eller om de snarare har övergått till att vara arbetslösa hela eller delar Det finns inget entydigt resultat gällande vad de som lämnat gruppen säsongsarbetslösa gör istället. Vissa har lämnat gruppen för Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? helårssysselsättning, andra för att bli deltidsarbetslösa, och det finns ett fåtal som är helt arbetslösa. Vi har undersökt vilka typer av inkomster de som lämnat gruppen 2006 hade under 2008.24 Knappt en halv procent är helt arbetslösa om vi definierar arbetslös som att individen inte har någon kontant bruttolön men inkomster från a-kassa eller inkomster från arbetsmarknadsåtgärd. Om vi tillåter kontant bruttolön tillsammans med arbetslöshetsersättning för att fånga någon form av delårs- eller deltidsarbetslöshet kan av den grupp som är säsongsarbetslösa räknas hit. av dem som lämnat gruppen har inte några arbetslöshetsinkomster, utan endast uppgift om kontant bruttolön. Vissa bruttolöner är dock så låga att personerna ifråga ändå inte kan antas vara heltidssysselsatta . 2.3Förekommer informella överenskommelser om återanställning? Vid säsongsarbetslöshet finns konjunkturella och säsongsmässiga variationer i arbetsgivares efterfrågan på arbetskraft. I en sådan situation finns incitament att etablera det som i den nationalekonomiska litteraturen benämns implicita kontrakt mellan företag och anställda. Med implicita kontrakt menas en icke formell överenskommelse mellan de inblandade parterna. Det innebär att företaget redan i samband med att en säsongsanställning upphör erbjuder en återanställning till nästa säsong. Detta för att säkerställa tillgången på arbetskraft inför nästa säsong. Om arbetslöshetsersättning utgör den huvudsakliga inkomstkällan under lågsäsongen fungerar arbetslöshetsförsäkringen som en subvention till verksamheter med stora svängningar i sysselsättningen (1999). Systemet leder till en snedvridning av konkurrensen mellan företag i olika branscher och sektorer och en försämrad resursallokering i samhället. SCB har på uppdrag riktat en enkät till arbetsgivare som har använt sig av säsongsanställd arbetskraft. Syftet med enkäten är bland annat att belysa företagens behov och möjligheter att anställa arbetskraft för säsongsarbete. Ett annat viktigt syfte är att undersöka förekomsten av implicita kontrakt mellan arbetsgivare och säsongsarbetare i den meningen att en överenskommelse görs vid säsongens slut om en återanställning nästa säsong. Ett sådant kontrakt kan påverka arbetstagarens sökintensitet av arbetslöshet och kan även minska trycket på arbetsgivarna att erbjuda andra slags anställningar. 24 Detta rör drygt 800 individer. Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2.3.1Arbetsgivare som anställt personer för säsongsarbete De svarande arbetsgivarna finns både inom privat och offentlig sektor. Enkäten skickades till 3 000 mottagare25 i fem urvalsgrupper (jord-, skogs- och byggföretag; övrigt näringsliv; kommuner; landsting; kyrkliga församlingar och samfälligheter) och svarsfrekvensen var 57 procent.26 En tredjedel av de svarande uppgav att de har eller har haft säsongsanställda . På frågan om hur många personer som är/har varit säsongsanställda är medelvärdet 20 personer, men variationen är stor. Det är framförallt kyrkliga församlingar och samfälligheter som anger att de anställer efter säsong, bland dessa anger att de har säsongsanställda. Även bland de svarande inom jord-, skogs- och byggföretag är andelen hög. Har ni personer anställda för säsongsarbete inom ert företag? Jord-, skogs Kommun Landsting Källa: enkät till arbetsgivare 25Mottagarna utgörs av arbetsställen vid kommuner, landsting och i privat sektor i de fall där ett arbetsställe har kunna identifieras. I de fall där ett arbetsställe inte har kunnat identifieras, vid så kallad rörlig arbetskraft, har företagen centralt varit mottagare av enkäten. Totalt 11 företag inom branscherna jordbruk, skogsbruk och byggverksamhet undersöks på företagsnivå. 26För en mer utförlig beskrivning av enkätens utformning och resultat, se bilaga C. Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? av dem som uppger att de erbjuder säsongssysselsättning anger att de bedriver verksamhet . På frågan om hur viktigt det är att kunna säsongsanställa svarar att det är mycket viktigt medan anger att denna möjlighet är mindre eller inte alls viktig. De flesta, , av arbetsgivarna uppger att de inte har några större problem med att hitta personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Vidare uppger av arbetsgivarna att det är ganska lätt eller mycket lätt att hitta personal som kan tänka sig att ta anställning som varar endast en del av året. Hur lätt eller svårt är det att hitta personal som är beredd at ta en anställning fastän den endast varar en del av året? Källa: enkät till arbetsgivare Den vanligaste rekryteringskanalen för företag är via egna kontakter, men det finns en viss variation mellan de olika urvalsgrupperna. av de svarande inom sektor uppger att egna kontakter är den främsta rekryteringskanalen, hos de övriga arbetsgivarna ligger motsvarade siffra på mellan 60 och 75 procent.27 27I det slumpmässiga urval arbetsgivare som tillfrågades i (2010:6) hade använt sig av informella kanaler vid sin senaste rekrytering. Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2.3.2Återanställer arbetsgivarna samma person? av dem som har säsongsanställda anger att samma personer anställs säsong efter säsong. Är det samma personer som återkommer som anställda för säsongsarbete ? Nej, inte alls Källa: enkät till arbetsgivare På frågan om en överenskommelse sker om återanställning nästa säsong svarar att så sker, och uppger att det sker . Detta är vanligast förekommande inom kyrkan, där av de svarande uppger att man ofta kommer överens om en återanställning när en anställning upphör. Motsvarade siffra för de övriga urvalsgrupperna varierar mellan . Återanställningarna görs vanligen () alternativt 712 månader (). När säsongsarbete upphör, händer det då att ni kommer överens om en återanställning för en framtida säsong? Källa: enkät till arbetsgivare Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? Intressant är också att flera av respondenterna uppger att delar av de säsongsanställda sammanlagt arbetar så många timmar att det motsvarar en helårstjänst. Hur många av dem som ni anställt /har anställda kommer arbeta så många timmar att det i timmar räknat motsvarar helårsarbete? Källa: enkät till arbetsgivare På frågan om de säsongsanställda kommer att erbjudas en helårsanställning svarade av arbetsgivarna att vissa kommer att erbjudas anställning . av dem som inte kommer att erbjuda anställning uppgav att detta beror på att det är svårt att erbjuda helårsanställning på grund av verksamhetens art. Kommer ni kunna erbjuda/har ni erbjudit anställning till dem som är/har varit anställda för säsongsarbete? Nej, inte alls Källa: enkät till arbetsgivare Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? Orsaken till att en helårsanställning inte kommer till stånd skulle också kunna vara att det är svårt att hitta personal som är villig att arbeta inom de branscher där säsongsarbete är vanligt. Men av de tillfrågade svarade att så inte var fallet, medan menade att det var ovilja hos arbetstagarna som var orsaken till att en helårsanställning inte hade kommit till stånd. Vilken är orsaken till att ni inte erbjudit/kommer att erbjuda anställning ? Det är svårt att hitta personal som vill arbeta eller tillsvidare. Instämmer till stor del Instämmer till viss del Källa: enkät till arbetsgivare 2.3.4Arbetsgivarnas kännedom om arbetslöshetsförsäkringen På frågan vilken som är den vanligaste ekonomiska försörjningen för de säsongsanställda då de inte arbetar hos företaget var det vanligaste svaret () ersättning från arbetslöshetskassa. av arbetsgivarna visste inte vilken form av ersättning deras tidigare anställda hade då säsongsanställningen upphörde. I de fall där inget svarsalternativ passade fanns det en möjlighet att lämna ett frisvar, vilket gjordes av av de svarande. Bland dessa företag uppgav en stor del att de säsongsanställda studerar och får studiemedel då de inte säsongsarbetar. De som svarade att arbetslöshetsersättning är den vanligaste ekonomiska försörjningen hos de säsonganställda är också de som i störst utsträckning anger att överenskommelser sker med de säsongsanställda om återanställning vid säsongens slut.