eunbil · GY0N254627 · 2011-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning Ju2011/1220/EU Kopia: Kopia: Kommenterad dagordning för ministerrådsmötet för rättsliga och inrikes frågor samt räddningstjänsten () i Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning. Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. Lägesrapport om och anslutningsprocess till Schengenområdet (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet har ännu inte meddelat hur frågan kommer att hanteras vid rådsmötet, möjligen ges bara en uppdatering av läget och en tidsplan för det fortsatta arbetet. Dokument: det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandlad vid samråd med : - Bakgrund - Generellt om inleddes som ett mellanstatligt samarbete mellan medlemsländer som sinsemellan ville påskynda genomförandet av fri rörlighet för personer. Samarbetet innebär sammanfattningsvis att personkontrollen vid gränserna mellan de anslutna länderna tas bort men att ett antal s.k. kompensatoriska åtgärder införs genom att länderna följer ett gemensamt regelverk (Schengen aquis). I och med Amsterdamfördraget (1997/1999) inkorporerades i och blev således en del av den gemensamma acquin. Alla länder som därefter ansluts till EU förväntas även ansluta sig till . är bindande för medlemsstaterna då de ansluts till EU. En del av reglerna i synnerhet de som innebär att gränskontrollen vid inre gräns tas bort ska emellertid tillämpas först efter att rådet godkänt medlemsstatens förmåga att tillämpa regelverket på ett korrekt sätt. För att kunna bedöma denna förmåga utvärderas länderna inom ramen för Schengens utvärderingsmekanism. Kriterierna för utvärderingen utgörs av de relevanta delarna av kompletterat av praktiska anvisningar i gemensamma handböcker. De områden som utvärderas är: gränskontrollen vid yttre gräns, hur polissamarbetet fungerar, om det finns ett adekvat dataskydd, hur viseringsutfärdandet fungerar och förmågan att nyttja Schengens informationssystem. Rådsarbetsgruppen med ansvar för Schengenutvärderingar upprättar rapporter över de utvärderade områdena i vilka brister och förtjänster pekas ut. Vid brister ges länderna tillfälle att rätta till problemen. Med rapporterna som grund bereds sedan rådsslutsatser där rådet uttalar att landets förberedelser godkänts och ett rådsbeslut i vilket rådet formellt anger från vilket datum ska tillämpas i sin helhet i landet (m.a.o. datumet för när gränskontrollen vid inre gränser upphävs). Beslut om utvidgning av Schengenområdet har senast tagits avseende nio nya medlemsstater (, , , , , , , och ) och därefter det via avtal associerade . - och Processen för utvärdering av och förmåga att tillämpa inleddes . Enligt den tidigare överenskomna tidsplanen skulle länderna kunna anslutas till Schengenområdet . Utvärderingarna är genomförda och rapporterna avseende de inspekterade områdena är till största delen färdigställda. Schengenutvärderingsarbetet håller m.a.o. på att närma sig ett avslut även om det på något område kvarstår behov av förstärkningsåtgärder. Vid sidan av Schengenutvärderingen är och föremål för en särskild övervakningsmekanism (cooperation and verification mechanism - CVM). CVM är en kontrollmekanism som beslutades i samband med att de två länderna beviljades medlemskap i . I rapporter från CVM har det indikerats brister avseende i första hand korruptionsbekämpning men även avsaknad av reformer för att säkerställa det judiciella systemets oberoende. Rapporterna visar att ländernas generella reformarbete på det rättsliga och inrikes området avtagit. Mot den bakgrunden har en diskussion uppstått kring huruvida och är redo för en anslutning till Schengenområdet i enlighet med sin ursprungliga tidsplan. Utfallet av mekanismen för viseringsliberalisering för länderna i västra = Föredragning av kommissionen Avsikten med behandlingen i rådet Informationspunkt behandlad vid samråd med : inför 8-9 november 2010. Bakgrund fattade rådet beslut om att införa viseringsfrihet för medborgare från och Bosnien och . Beslutet trädde i kraft . I samband med att beslutet fattades antog kommissionen en deklaration i vilken bland annat presenteras ett förslag till uppföljningsmekanism för att övervaka att viseringsfriheten inte leder till ökad inströmning av asylsökande eller olagliga invandrare till EU. Uppföljningsmekanismen är tänkt att genomföras i två steg, först genom analys och utvärdering av situationen och sedan genom eventuella förslag till åtgärder. En första rapport förväntas . 60:e årsdagen av angående flyktingars rättsliga ställning = Diskussion med , FN:s flyktingkommissarie () Avsikten med behandlingen i rådet Presentation av FN:s flyktingkommissarie om förberedelserna inför firandet av 60-års jubileet av . Bakgrund uppmärksammar UNHCR att fyller och att konventionen om begränsning av statslöshet fyller . Det är även den första flyktingkommissarien, föddes. Med anledning av detta genomför UNHCR ett antal aktiviteter som syftar till att öka förståelsen för flyktingars, internflyktingars och statslösas situation. Dessa aktiviteter kulminerar i en ministerkonferens , med deltagande från samtliga FN:s medlemsstater samt internationella och icke-statliga organisationer. , som är vice ordförande i kommitté och som är dess ordförande , kommer att delta i förberedelsearbetet. Europeiska stödkontoret för asylfrågor = Föredragning av verkställande direktören (utnämnd) för Europeiska stödkontoret för asylfrågor Avsikten med behandlingen i rådet Den nytillträdde verkställande direktören för det europeiska asylstödkontoret, (NL), ska presentera sig och arbetsprogrammet med prioriterade åtgärder för stödkontoret . Bakgrund trädde och rådets förordning (439/2010/EU) om inrättande av ett europeiskt stödkontor (EASO) för asylfrågor ikraft. Stödkontoret ska ha sitt säte i på och ska enligt förordningen vara i full drift . Stödkontoret syftar till att stärka det praktiska samarbetet för att bidra till genomförandet av det gemensamma europeiska asylsystemet och arbeta med kapacitetsutbyggnad. Stödkontorets tre huvuduppgifter är att; - Bidra till att genomföra det gemensamma europeiska asylsystemet, - Stödja det praktiska samarbetet i asylfrågor, - Stödja medlemsstater som är utsatta för ett särskilt starkt tryck. Situationen i kommer att vara en av de viktigaste frågorna för stödkontoret . Stödkontoret kommer här att ha en viktig roll som koordinator för de stödåtgärder och bidrag som MS och EU bidrar med. Inrättandet av asylstödteam och övertagandet av pågående EU-projekt, såsom EAC (European Asylum Curriculum) kommer att vara viktiga uppgifter , liksom att få på plats en effektiv organisation och en fungerande administration. nationella handlingsplan om migrationshantering och asylreform Avsikten med behandlingen i rådet Kommissionen och väntas redogöra för de åtgärder som vidtagits för att genomföra den grekiska handlingsplanen för migrationshantering och reform av asylsystemet. behandlad vid samråd med : inför 2-3 december 2010. Bakgrund Under 2010 uppdagades hur akut situationen i är, landets asylmottagning och ärendehantering har i praktiken brutit samman. har omkring 52 000 asylärenden i balans. Situationen bottnar såväl i bristfälligt genomförande av EU-gemensam lagstiftning och gränskontroll som ett högt invandringstryck. beslutade om en nationell handlingsplan för hur situationen ska hanteras och det har antagits en ny invandringslagstiftning som bl.a. innebär införande av en ny asylprocedur. En ny myndighet med ansvar för asylprövning ska finnas på plats . har beviljats medel på från den europeiska flyktingfonden för krisåtgärder och flera medlemsstater har erbjudit hjälp med stödåtgärder. Kommissionen har samordningsansvaret för de olika åtgärderna. Denna funktion ska övertas av det europeiska asylstödkontoret (EASO) . På den grekiska sidan finns en expertgrupp som ansvarar för genomförandet av handlingsplanen. förväntas formellt att be EASO om stöd genom utplacering av asylstödteam i . Ett antal medlemsstater, däribland , har deltagit i förstudier av behoven och möjligheterna att genomföra insatser. har identifierat följande möjliga stödåtgärder: - Utbildningsstöd genom EAC (European Asylum Curriculum). Konceptet kan översättas till grekiska och lärare kan skickas från för att genomföra kurser. - Effektivare ärendehantering. kan bidra med erfarenheter kring ärendelogistik, arbetsmetoder och effektivisering av prövningsprocessen. - Bättre kapacitet i mottagningssystemet. I syfte att förbättra situationen och villkoren i det grekiska mottagningssystemet. (ev.) Meddelande om utvärderingen av och framtida strategi för EU:s återtagandeavtal = Föredragning av kommissionen Avsikten med behandlingen i rådet Kommissionen förväntas vid rådsmötet presentera ett meddelande om utvärderingen av EU:s återtagandeavtal. Bakgrund En folkrättslig princip är att varje stat är skyldig att återta sina egna medborgare. EU:s återtagandeavtal reglerar villkor och procedurer för återtagande av egna medborgare, medborgare i tredje land samt statslösa liksom transitering. har tolv avtal trätt i kraft. Det finns förhandlingsmandat för , , , och men förhandlingarna har inte avslutats. Kommissionen uppmanas i Stockholmsprogrammet att presentera en utvärdering av EU:s återtagandeavtal. Avsikten med behandlingen i rådet Ambitionen är att rådet vid mötet ska fatta beslut om undertecknande av avtalet. behandlad vid samråd med : inför 3-4 juni 2010. Bakgrund bemyndigade rådet kommissionen att förhandla ett återtagandeavtal mellan och . återupptogs förhandlingarna efter ett längre uppehåll. kvarstår för rådet att fatta beslut om undertecknande samt ingående av avtalet. En majoritet av medlemsstaterna stödjer den nu aktuella avtalstexten. Svensk ståndpunkt stöder ett ingående av återtagandeavtal mellan och . Det finns ett värde i att medlemsstaterna nära samverkar i återtagandefrågor. Den folkrättsliga principen att varje stat är skyldig att återta sina egna medborgare understryks och likartade procedurer kan effektivisera återvändandet genom att den mottagande statens administration underlättas. Det aktuella avtalet utgör ett konkret exempel på sådant samarbete. Ett ingående av avtal bedöms också kunna bidra till en positiv utveckling av de pågående förhandlingarna om EU-medlemskap. Se vidare i bifogad promemoria. (ev.) Utkast till rådets slutsatser om kommissionens meddelande om strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen i funktion (Sr ) = Antagande Avsikten med behandlingen i rådet Rådet förväntas anta rådets slutsatser om kommissionens meddelande EU:s inre säkerhet i praktiken. Dokument: det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: 5618/11 JAI 41 (bifogas) behandlad vid samråd i Utkastet till rådets slutsatser har inte tidigare behandlats i . Nämnden har dock informerats om strategin för inre säkerhet i EU , senast inför då informerades om huvuddragen i kommissionens meddelande. Bakgrund Med utgångspunkt från den strategi för EU:s inre säkerhet som antogs av rådet under det spanska ordförandeskapet i EU presenterade kommissionen en handlingsplan i form av ett så kallat meddelande. Handlingsplanen, kallad EU:s interna säkerhet i praktiken, är avsedd att konkretisera de övergripande mål som anges i säkerhetsstrategin. Ordförandeskapet har presenterat ett förslag till rådsslutsatser som i huvudsak endast noterar meddelandet och ger rådets uttryckliga stöd för dess innehåll och prioriteringar. Svensk ståndpunkt stödjer den övergripande inriktningen i kommissionens meddelande. Därmed kan också förslaget till rådsslutsatser godkännas av . Utkast till rådets slutsatser om Europeiska unionens råds roll för att garantera den konkreta tillämpningen av stadgan om de grundläggande rättigheterna (Sr ) = Antagande Avsikten med behandlingen i rådet Rådet förväntas anta rådets slutsatser om Europeiska unionens råds roll för att garantera den konkreta tillämpningen av stadgan om de grundläggande rättigheterna. Bakgrund Respekt för de grundläggande rättigheterna är en bärande del i den europeiska konstruktionen. Stadgans nya ställning kommer att ytterligare stärka detta. När Lissabonföredraget trädde i kraft blev EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna bindande för unionens institutioner och organ samt medlemsländerna när dessa tillämpar . Kommissionen antog en strategi för konkret tillämpning av stadgan om de grundläggande rättigheterna (KOM (2010) 573 slutlig). I strategin efterlyser kommissionen bl. en mellaninstitutionell dialog för att garantera att de grundläggande rättigheterna respekteras genomgående i EU:s lagstiftningsprocedur. Det ungerska ordförandeskapet framförde inför det informella ministermötet för rättsliga och inrikes frågor att rådet behövde diskutera vägen framåt internt innan en mellaninstitutionell dialog inleddes, och påpekade att medan och kommissionen har fasta procedurer och ramverk för att garantera att de grundläggande rättigheterna respekteras i alla utkast till lagstiftning, så har rådet ännu inte uttalat sig uttryckligt i denna fråga. Vid det informella ministermötet kom man till slutsatsen att medlemsländerna inte önskade ett nytt system eller struktur för att säkerställa att de grundläggande rättigheterna tillämpades i lagstiftningsproceduren. Ordförandeskapet har därefter lagt förslag till rådsslutsatser avseende Europeiska unionens råds roll för att garantera den konkreta tillämpningen av stadgan om de grundläggande rättigheterna. I rådets arbetsgrupp med uppgift att behandla frågor som rör grundläggande rättigheter, medborgerliga rättigheter och fri rörlighet för personer (FREMP) har förslaget diskuterats . Svensk ståndpunkt välkomnar ordförandeskapets förslag på rådsslutsatser om rådets roll när det gäller att garantera stadgans implementering. Det är angeläget att EU:s alla institutioner kan garantera att stadgan om de grundläggande rättigheterna efterlevs. Se vidare i bifogad promemoria. Utkast till rådets slutsatser om kommissionens meddelande till och rådet: Ett samlat grepp på skyddet av personuppgifter i EU (Sr ) = Antagande Avsikten med behandlingen i rådet Rådet förväntas anta rådets slutsatser om kommissionens meddelande till och rådet: Ett samlat grepp på skyddet av personuppgifter i EU. Bakgrund Kommissionen har inlett en översyn av EU:s dataskyddsreglering. publicerade kommissionen ett meddelande med en strategi för översynen. Vid rådets möte var meddelandet föremål för en riktlinjedebatt. Kommissionens avsikt är att lägga fram konkreta lagstiftningsförslag . har rådsslutsatser om kommissionens meddelande tagits fram. Tanken är att rådsslutsatserna ska antas vid rådets möte (rättsliga och inrikes frågor) . Den viktigaste nu gällande rättsakten inom EU på dataskyddsområdet är direktiv /46/EG (dataskyddsdirektivet) som gäller inom det som var den första pelaren, dvs. samarbetet i bl.a. ekonomiska frågor och frågor om den inre marknaden. Inom den f.d. tredje pelaren, dvs. det rättsliga och inrikes samarbetet, gäller rambeslut /977/JHA (dataskyddsrambeslutet), som reglerar behandling av personuppgifter inom området för polisiärt och straffrättsligt samarbete. Rambeslutet gäller dock inte för nationell behandling av personuppgifter utan endast behandling av uppgifter som utbyts mellan medlemsstaterna. Svensk ståndpunkt kan ställa sig bakom rådsslutsatserna. Slutsatserna ger uttryck för en bra balans mellan integritetsintresset och andra motstående intressen. I det följande behandlas vissa frågor som bedömts vara av särskilt stort svenskt intresse. Det är av yttersta vikt att den kommande dataskyddsregleringen inte kommer i konflikt med våra grundlagar. Det handlar framförallt om att säkerställa att offentlighetsprincipen och tryck- och yttrandefriheten inte inskränks. Det är därför glädjande att har fått gehör för sitt förslag att i rådsslutsatserna framhålla att rätten till yttrande- och informationsfrihet samt principen om öppenhet måste beaktas fullt ut som rätten till skydd för personuppgifter tillförsäkras. Det är av stor betydelse att en framtida heltäckande dataskyddsreglering både tar hänsyn till de särskilda behov som finns på området för polisiärt och straffrättsligt samarbete och behovet av att värna integritetsintresset inom detta område. Det är därför positivt att båda dessa aspekter lyfts fram i rådsslutsatserna. Se vidare i bifogad promemoria. Information om översynen av av genomförandet av avtalet mellan och om programmet för att spåra finansiering av terrorism (Sr ) = Lägesrapport av kommissionen och fördragning av Europol Avsikten med behandlingen i rådet Europol förväntas presentera den översyn av avtalet mellan och om TFTP (Tracking Program) som ska ske . Dokument: det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandlad vid samråd i : Översynen av av genomförandet av avtalet mellan och har inte tidigare behandlats i . Avtalet mellan och om TFTP har dock tidigare behandlats i . Senast fick information . Bakgrund I syfte att bekämpa terrorism och finansiering därav initierade ett system för inhämtande och analys av meddelanden om finansiella transaktioner från det på marknaden dominerande företaget (Society for Worldwide Intrabank Financial Transactions). Systemet kallas Tracking Program (TFTP). På grund av en omorganisation inom företaget /2010 behövdes ett avtal mellan och om informationsutbyte för att TFTP system skulle kunna fortsätta fungera som . Avtalet behövdes även för att förbättra reglerna kring dataskydd och integritetsaspekterna. Ett sådant avtal trädde ikraft . Europol ska enligt avtalet ta emot och granska begäran om att få ut information från företaget . Enligt avtalet ska EU och senast från det att avtalet trädde ikraft gemensamt se över bestämmelserna om skyddsåtgärder, kontroller och ömsesidighet i avtalet. Därefter ska bestämmelserna ses över regelbundet och extra översyner ska kunna läggas in vid behov. Efter översynen ska kommissionen lägga fram en rapport till och rådet om avtalets tillämpning. Europol förväntas nu informera om den första sexmånadersöversynen. Migration av det europeiska rättsliga nätverket inom privaträttens webbplats till den europeiska e-juridikportalen (Sr ) = Rådets slutsatser Avsikten med behandlingen i rådet Rådet förväntas godkänna rådets slutsatser om migration av det europeiska rättsliga nätverket inom privaträttens webbplats till den europeiska e-juridikportalen. Dokument: 6029/11 EJUSTICE 6 JUSTCIV 15 (bifogas) behandlad vid samråd i : - Bakgrund Det privaträttsliga nätverket (EJN) ska föra över sin webbplats till den europeiska e-juridikportalen som inrättades . EJN har med de punkter som rådets slutsatser omfattar avsett att säkerställa sitt fortsatta bestämmande över innehållet i de överförda webbsidorna. EJN har ansvar för att underlätta det rättsliga samarbetet mellan medlemsstaterna på privaträttens område, inklusive att utforma, gradvis inrätta och uppdatera ett informationssystem för nätverkets medlemmar. EJN har också ansvar för att underlätta allmänhetens faktiska tillgång till domstolsprövning, genom att tillhandahålla information om hur de gemenskapsrättsliga och internationella instrument som rör rättsligt samarbete på privaträttens område fungerar. Den viktigaste informationskällan ska vara nätverkets webbplats, som ska innehålla uppdaterad information på samtliga unionens institutioners officiella språk. antog rådet en handlingsplan för europeisk e-juridik. För att bedöma och planera genomförandet finns en färdplan som sträcker sig . Den omfattar tidsplaner för de olika e-juridikprojekten. Syftet är att med modern informations- och kommunikationsteknik underlätta medborgarnas tillgång till EU:s och EU-ländernas rättssystem, särskilt genom en ny europeisk e-juridikportal på Internet. Kommissionen ansvarar för att ta fram den första versionen av portalen som öppnades . Svensk ståndpunkt kan godkänna rådet slutsatser. a) Rapport från kommissionen till och rådet Till minne av brott som begåtts av totalitära regimer i (Sr ) - Föredragning av kommissionen Avsikten med behandlingen i rådet Kommissionen ska presentera sin rapport åminnelsen av brott som begåtts av totalitära regimer. Dokument KOM(2010) 783 slutlig (bifogas) behandlad vid samråd i : Bakgrund antogs rambeslutet (2008/913/RIF) om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen. Rambeslutet innehåller bestämmelser om vilka rasistiska och främlingsfientliga handlingar som ska vara straffbelagda enligt nationell lag, bl.a. offentligt urskuldande, förnekande och flagrant förringande av brott som folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Rambeslutet är begränsat till brott som begås på grundval av ras, hudfärg, religion, härstamning eller nationellt eller etniskt ursprung. Det omfattar inte brott som begås på andra grunder, t.ex. av totalitära regimer. Under förhandlingarna av rambeslutet framfördes önskemål från vissa medlemsstater om att rambeslutet skulle omfatta även övergrepp av totalitära regimer, vilket dock inte fick tillräckligt stöd. Som en kompromiss nåddes enighet om ett uttalande från rådet som togs till protokollet vid antagandet. Uttalandet innehåller bl.a. en uppmaning till kommissionen att från ikraftträdandet av rambeslutet undersöka och rapportera till rådet huruvida ytterligare ett instrument behövs för att täcka offentligt urskuldande, förnekande eller flagrant förringande av brott som folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser riktat mot en grupp av personer, utpekad med åberopande av andra kriterier än ras, hudfärg, religion, härstamning eller nationellt eller etniskt ursprung, t.ex. social ställning eller politisk övertygelse. lämnade kommissionen sin rapport. Av rapporten framgår bl.a. att det inte finns utrymme för en harmonisering på EU-nivå i ovan nämnda avseende. b) Seminarium om ensamresande barn: barn som passerar EU:s yttre gränser för att finna skydd, (begäran av ) Information från det tidigare belgiska ordförandeskapet. c) Presentation av projektet (begäran av ) (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet AT förväntas informera rådet om sitt förslag till projektet . Dokument: det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: rumsdokument DS 1083/11 behandlad vid samråd i : - Bakgrund AT har lagt fram ett förslag om närmare polissamarbete mellan EU och länderna i sydöstra , kallat Equal Performance (). Bakgrunden är att en stor del av den grova organiserade brottsligheten emanerar från denna region. Förslaget ska ses som ett bidrag till strategin för inre säkerhet i EU. Man föreslår att det gränsöverskridande polissamarbetet blir en daglig rutin i denna region. Det ska ske genom en utveckling i ett antal faser med målet att ska vara fullt ut genomfört . AT önskar att ska genomföras med Europol som huvudansvarig och med en projektgrupp av likasinnade medlemsstater. Av dokumentet framgår att man dels önskar medlemsstaternas syn på förslaget, dels efterfrågar erbjudanden om aktivt deltagande i projektgruppen. (ev.) Godkännande av A-punktslistan Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. Förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 44/2001 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (I) (Sr ) = Föredragning av kommissionen Avsikten med behandlingen i rådet Kommissionen avser att presentera förslaget till revidering av I-förordningen. Dokument: det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument Faktapromemoria 2010/11:FPM 68 Förslag till och rådets förordning om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (omarbetning): KOM(2010)748 behandlad vid samråd i : - Bakgrund Kommissionen har lagt fram ett förslag till revidering av I-förordningen, som reglerar domstols behörighet samt erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område.