eunbil · GY0N2933AA · 2011-01-01 00:00:00 — Rubrik: Förslag till rådets förordning om stadga för ett privat europabolag (SPE) - Politisk överenskommelse Dokument: 9713/11 ORDF:s kompromissförslag av dokument: KOM (2008) 396/3 slutlig, Fakta-PM 2007/08:FPM133 behandlad vid samråd med : , och behandlad vid möte med : , (överläggning), (information) och (överläggning) Bakgrund Förslaget till förordning om privata europabolag är en del av kommissionens Small Business Act (SBA) och innebär att en ny europeisk associationsform skapas. Förslaget syftar till att stärka små och medelstora företags konkurrenskraft genom att underlätta etablering på den inre marknaden. Ett annat syfte är att minska de kostnader som uppstår på grund av att reglerna för att bilda och driva företag skiljer sig åt mellan medlemsstaterna. Förhandlingarna inleddes och intensifierades under det svenska ordförandeskapet. Det kompromissförslag som togs fram behandlades i rådet . Någon enighet kunde dock inte nås. Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 352 i EUF-fördraget. Rådet beslutar med enhällighet efter godkännande. Svensk ståndpunkt Regeringen är positiv till åtgärder som kan underlätta för små och medelstora företag att etablera sig och att bedriva verksamhet. Det är emellertid tveksamt om det aktuella kompromissförslaget är ägnat att underlätta för just dessa företag. Övriga europeiska associationsformer (europabolag och europakooperativ) har inte fått något större genomslag. Det är därför angeläget att regelverket för SPE-bolagen anpassas efter företagens behov och att det blir så enhetligt som möjligt och även enkelt att tillämpa. Därvid framstår det som mindre lämpligt att i stor utsträckning överlämna väsentliga frågor för bolagsformen till reglering på nationell nivå. För svenskt vidkommande är det av central betydelse att arbetstagarnas rätt till inflytande i SPE-bolagen säkras. Det får heller inte vara möjligt att använda bolagsformen i syfte att kringgå våra nationella regler. Den nivå för gränsöverskridande arbetstagarinflytande om minst 500 anställda som diskuteras är därför inte acceptabel. När det gäller kravet på aktiekapital i bolaget är det av vikt att regelverket inte strider mot grundläggande svenska intressen och att skyddet för bolagets borgenärer är fullgott. Kompromissförslaget ger medlemsstaterna rätt att själva bestämma den nedre gränsen för aktiekapitalets storlek till mellan 1 och 8 000 . Det kan ifrågasättas om en så varierande kapitalbas är förenlig med förordningens harmoniseringssyfte. Det inger också betänkligheter att bolag tillåts uppträda i en och samma form trots att vissa av dem i det närmaste saknar aktiekapital. inställning yttrade sig över kommissionens förslag enligt den beslutsordning som gällde innan Lissabonfördraget trädde i kraft. Det har ännu inte framgått vilken inställning det nyvalda parlamentet kan ha till förslaget. Förslaget Det ungerska ordförandeskapet har presenterat olika kompromissförslag i syfte att undersöka vilka möjligheter det finns att föra förhandlingarna framåt. Därvid har tre problemområden särskilt pekats ut, nämligen regleringen av bolagets säte, aktiekapitalets storlek och arbetstagarinflytandet. När det gäller frågan om bolagets säte har flertalet medlemsstater stött kommissionens ursprungliga förslag att det ska vara tillåtet för bolaget att ha sitt säte i annat land än i det där bolaget har sitt huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet. Några medlemsstater vill dock kunna kräva att sätet sammanfaller med verksamhetslandet. ORDF har inledningsvis föreslagit att saken ska regleras av nationell rätt men att det under en treårig övergångsperiod ska vara tillåtet för medlemsstaterna att kräva att bolagets säte sammanfaller med platsen för huvudkontoret eller bolagets huvudsakliga verksamhet. I det senaste förslag som ORDF presenterat har frågan dock helt och hållet strukits ur förordningen. I fråga om aktiekapitalets storlek föreslås att medlemsstaterna får rätt att själva välja en lägsta nivå mellan 1 och 8 000 . Vad slutligen beträffar frågan om arbetstagarinflytande har ORDF föreslagit en rätt till gränsöverskridande medverkan om bolaget har minst 500 arbetstagare i en medlemsstat som i nationell rätt ger arbetstagarna sådana rättigheter. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa En EU-förordning är direkt tillämplig i medlemsstaterna. Förslaget till förordning påverkar inte de regler som finns i aktiebolagslagen (2005:551) och som gäller för svenska aktiebolag. Förordningsförslaget förutsätter dock att många frågor som rör SPE-bolag ska regleras av nationell rätt för att förordningen ska kunna fungera tillfredsställande. Betydande tillägg måste alltså göras i bl.a. aktiebolagslagen. Ekonomiska konsekvenser Några statsfinansiella konsekvenser eller konsekvenser för EU:s budget kan inte förutses.