rfr · GZ0WRFR1 · 2011-09-16 00:00:00 — har konstaterat att detta innebär att alla domar inte alltid kan nyttjas till modern fiskevård, antingen genom att bestämmelserna är sådana att villkoren inte är lämpliga eller genom att beloppet i den enskilda domen inte är tillräckligt. Kammarkollegiet har föreslagit att de fonderade medlen från särskilda fiskeavgifter ska få användas på ett mer flexibelt sätt än , vilket har uppmärksammats av . Utredningen har föreslagit att fiskeavgifterna ska få användas på annat sätt än vad som framgår av vattendom för att möjliggöra att avgiftsmedlen används till åtgärder som är värdefulla och får positiva effekter. och länsstyrelserna ska enligt utredningsförslaget kunna besluta om annan användning i samma huvudavrinningsområde av inbetalda fiskeavgifter än vad som beslutats i respektive dom. Dessutom betalar vattenkraftsbolagen en bygdeavgift som kan sägas vara en kompensatorisk avgift till bygden för värden som förlorades då dämningen kom till stånd (även kallade vattenregleringsmedel eller bygdemedel). Bygdeavgiften bestäms av mark- och miljödomstolen. Bygdemedel används endast i mycket liten utsträckning till vattenvård. administrerar bygdemedlen som används för vitt skilda ändamål. Bygdeavgift ska tas ut fr.o.m. kalenderåret närmast då tillståndet till vattenverksamhet togs i anspråk t.o.m. det år då verksamheten läggs ned. Bygdeavgiften ska före varje kalenderårs utgång betalas till i det län där verksamheten huvudsakligen bedrivs.34 Pengarna betalas sedan ut av 316 kap. 5 § lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet. 32Fiskeriverket, 2004, och SOU 2009:42. 335 kap. 10 § lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet. 345 kap. 4 § lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet. De närmare föreskrifterna om dispositionen av bygdeavgifterna återfinns i förordningen (1998:928) om bygde- och fiskeavgifter. VERKSAMHETSUTÖVARNAS INSATSER FÖR BIOLOGISK MÅNGFALD i samråd med kommunen som kompensation till de kommuner som berörs av vattenreglering. Medel som inte ska gå till vissa skadeersättningar ska användas till investeringar för ändamål som främjar näringsliv eller service i bygden eller annars är till nytta för denna.35 Enligt uppgår bygdeavgifterna till , medan fiskeavgiften uppgår till ca . redovisade i sitt betänkande till länsstyrelserna inbetalade belopp avseende bygdeavgifter samt den beslutade användningen av medlen: Utbetalade till skador för enskilda Utbetalade till åtgärder för restaurering och skydd av vattenmiljöer Utbetalade användes till näringsliv, service och andra allmänna ändamål Utbetalat: ytterligare utbetalades till allmänna ändamål av medel som fonderats under tidigare år.36 Det finns två sorters utsättning av fisk: dels kompensationsutsättning, dels utsättning av främst öring och harr i sötvatten i syfte att möjliggöra ökat sportfiske. Kompensationsutsättningar genomförs utifrån de krav som ställs på kraftbolagen i tillstånd och domar att finansiera utsättningar av lax och öring främst i reglerade vattendrag. Syftet är att kompensera för störningar av reproduktionen som orsakas av vattenkraftsutbyggnad. Kostnaderna för verksamheten har av uppskattats till . har tidigare uppgett att kraftindustrin bekostar odling av ca 500 000 havsöringar och 2 miljoner laxar . Kraftbolagens arbete med fysiska förbättringsåtgärder Verksamhetsutövare kan på eget initiativ vidta skyddsåtgärder för att verksamheternas fysiska påverkan ska rättas till. Om den fysiska åtgärden inte leder till att allmänna och enskilda intressen skadas kan verksamhetsutövare vidta de fysiska åtgärder som behövs utan rättslig åtgärd.37 I vissa fall har fiskvägar och laxtrappor med strömmande vatten anlagts vid sidan av kraftverken, där fisken kan vandra upp för att leka (se avsnitt 6.1). 35Se lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet. finns i förordningen (1998:928) om bygde- och fiskeavgifter. 37Kammarkollegiet, 2011b. VERKSAMHETSUTÖVARNAS INSATSER FÖR BIOLOGISK MÅNGFALD Kraftbolagen finansierar forskning om biologisk mångfald i rinnande vatten Branschen satsar på forskning och utveckling, bl.a. genom Elforsk som till ägs av och av . har ett forskningsprogram om vattenkraftens miljöeffekter bedrivits som ett samarbete mellan , , och Elforsk. Programmet har syftat till att ta fram underlag för socialt och ekonomiskt försvarbara miljöförbättrande åtgärder inom vattenkraften. Enligt är ett fortsatt forskningsprogram planerat. Vidare kan nämnas att har initierat en utredning om vattenkraftens roll i ett hållbart energisystem. Målsättningen har varit att i nära dialog med olika intressen arbeta fram ett aktuellt faktamaterial och ge förslag till hur den svenska vattenkraften kan bidra till framtidens hållbara energisystem. I utredningen har ingått att studera vilka avvägningar som bör göras mellan lokala miljöfaktorer och ekonomiska hänsyn. I utredningen konstateras att vattenverksamheten ska tillgodose många intressen och att vattenkraftsbaserad elproduktion ofta leder till konflikter. Det konstateras att en långsiktig och brett förankrad politisk lösning behövs, där en avvägning mellan olika intressen görs och där man kommer överens om att insatserna för att uppnå klimatmålet ska ske på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras. Utredningen lämnar ett antal förslag, bl.a. att en fond införs för att finansiera miljöåtgärder och att en statlig vattenmiljönämnd inrättas för att ansvara för att åtgärder vidtas. Detta skulle innebära att miljöförbättrande åtgärder inte längre skulle bli föremål för domstolsprövning. Finansieringen av fonden föreslås bygga på den årliga elproduktionen från vattenkraften. Tanken är att åtgärder vidtas där de gör bäst miljönytta och inte kopplas till särskilda anläggningar eller kraftverksägare. Dessutom föreslås bl.a. att en parlamentarisk kommission tillsätts för att ta fram övergripande riktlinjer för hur avvägning mellan lokala, nationella och globala intressen ska ske samt precisera vilka områden som är lämpliga för vattenkraft.38 Utredningen remissbehandlas av och kommer att behandlas av dess styrelse . 3.2 Iakttagelser kring verksamhetsutövarnas miljöinsatser Vattenkraftsbolagens arbete med miljöfrågor Från branschens sida har i uppföljningen framförts att det finns ett miljöintresse och menar att miljöarbete alltid har varit en naturlig del av elbranschens ansvarstagande. betonas att kraftbolagen värnar om produktions- och reglerförmågan och att det är viktigt att kunna uppnå målen för förnybar energi. Jämtkraft betonar att många i branschen har ett miljöengagemang, men konstaterar att det inte får kosta för mycket. 38 , 2011. VERKSAMHETSUTÖVARNAS INSATSER FÖR BIOLOGISK MÅNGFALD Vattenregleringsföretagen pekar på att det pågår teknikutveckling som innebär förbättringar för miljön. har framfört att kraftbolagen gör olika insatser utifrån olika utgångspunkter, bl.a. skyldigheter utifrån vattendomar men också frivilliga åtgärder. En enskild åtgärd kan på så sätt leva upp till många olika mål och myndighetskrav. Det finns ett flertal exempel på hur de olika kraftbolagen arbetar med biologisk mångfald, varav bl.a. följande kan nämnas:39 Eon har flera frivilliga överenskommelser om olika miljöåtgärder i de utbyggda vattendragen. I t.ex. har omlöp byggts förbi två kraftverk och därmed har stora reproduktionsområden för vandringsfisk gjorts tillgängliga. Ytterligare exempel är Eons samarbete med som resulterat i en ny typ av intagsgaller som underlättar utvandringen för fisk, vilket nu testas i Ätrafors och Finsjö Övre vattenkraftverk med goda resultat. arbetar i flera projekt för att återskapa fria vandringsvägar för lax, öring och ål så att fisken kan ta sig förbi vattenkraftverken upp- och nedströms och återvända till sina ursprungliga lekområden och uppväxtmiljöer. I samråd med och länsstyrelser har åtgärder genomförts vid ett flertal kraftverk i olika vattendrag för att möjliggöra uppvandring av ålyngel och utvandring av lekmogna ålar. har t.ex. en ny sorts fisktrappa anlagts i Rolfsån vid Apelnäs vattenkraftverk. Där leds ständigt vatten så att fiskar såsom ål och öring kan vandra fritt längs vattendraget. Vid Bosgårdens kraftverk i Rolfsån har det bl.a. byggts en ny fiskväg i form av ett omlöp som ersätter flera tidigare fisktrappor och underlättar fiskens vandring. samarbetar med myndigheter på såväl regional nivå som riksnivå när det gäller ål. I Västra Gö- taland har ett tioårigt projekt i Storån som rinner ut i avslutats. har byggt nya vattenvägar för fiskmigration, som också gynnar andra arter som öring. Staten har finansierat åtgärderna, medan har stått för projektledning och tekniskt kunnande. Vid Olidans kraftverk i finns en ålyngelstation där man sedan starten har fört statistik över ål som vill upp i Vä- nern. Fram t.o.m. mitten av registrerades vissa år yngel, nu kommer det enligt knappt yngel . Fortum avsätter för varje kilowattimme Bra miljöval-el som säljs till Fortums Nordiska Miljöfond. Fortum genomför också frivilligt åtgärder, som t.ex. att återställa mindre dammar med låg lönsamhet till strömmande forsar, vilket gör att fisken åter kan vandra upp i vattendragen. Fortum tappar vatten i kraftverk i syfte att rädda Gullspångslaxen, ett projekt i samarbete med flera myndigheter. betonar att även övriga kraftbolag, oavsett storlek, gör mycket för den biologiska mångfalden i vattendragen. har i en kommentar framfört att det utöver ovan angivna exempel inte har genom- 39 , 2011, intervju samt kraftbolagens webbplatser. VERKSAMHETSUTÖVARNAS INSATSER FÖR BIOLOGISK MÅNGFALD förts så mycket mer än det som krävs i vattendomarna. Kammarkollegiet har betonat att staten har bekostat åtgärderna i exemplen ovan. betonar även att ett antal vattenkraftsbolag har åtagit sig att genomföra åtgärder i vattendragen som en del i att målet i EU:s ålförordning och den nationella förvaltningsplanen för ål ska uppnås (se avsnitt 6.1). Även har betonat att vattenkraftverken arbetar med miljöfrågor. informerar sina medlemmar om vikten av att hålla en hög kvalitetsnivå på anläggningar och lyfta fram ett ansvarsfullt kunnande. Föreningen betonar det ansvar som var och en av verksamhetsutövarna har och vikten av att följa de regler och lagar som gäller för verksamheten och som utfärdats i enlighet med de tillstånd och olika domar som ligger till grund för verksamheten. Verksamhetsutövaren ska besitta sådan kunskap att verksamheten inte på något sätt strider mot eller villkoren i lämnade tillstånd. Grundläggande är att dessa tillstånd för verksamheten ska följas och bevakas genom det kontroll- och tillsynsansvar som finns föreskrivet för verksamhetsutövaren, som bl.a. att egenkontroll av dammar kontinuerligt ska utföras samt att fisktrappor och omlöp ska underhållas och skötas enligt givet tillstånd. Vidare ska verksamhetsutövaren bl.a. ta ansvar för oljor och övriga kemikalier och använda miljövänliga alternativ där så är möjligt samt samverka med andra intressegrupper runt vattendraget och ta initiativ till miljöförbättrande åtgärder runt kraftverken som t.ex. att underlätta ål- och fiskvandring. I uppföljningen har både myndigheter och miljöorganisationer framfört kritik mot verksamhetsutövarnas arbete för att återskapa den biologiska mångfalden runt dammar, kraftverk och regleringsmagasin. Kammarkollegiet har konstaterat att kraftbolagen sällan vill vidta några åtgärder för miljön. Kollegiet menar att detta innebär att parterna har olika ståndpunkter när ärenden tas upp i mark- och miljödomstolarna. Från Kammarkollegiets sida konstateras att verksamhetsutövarna inom vattenområdet i mindre utsträckning, i jämförelse med erfarenheter från verksamhetsutövare med miljöfarlig verksamhet, vill ta ansvar för de skador som verksamheten orsakar. Det är endast några få små verksamhetsutövare som kan ha viss förståelse för de krav på åtgärder som ställs. Stora kraftbolag har dock generellt goda kunskaper om biologiska frågor. Kammarkollegiet konstaterar att kraftbolagen har gjort en del insatser. Som ett exempel nämns insatser för Gullspångslaxen. Där betalade staten såvitt är känt för fiskvägen, medan Fortum ställde upp med t.ex. personal. Kammarkollegiet uppger att det tog uppskattningsvis att få till stånd denna fiskväg. har pekat på att lagstiftningens utgångspunkt är att verksamhetsutövaren ska använda bästa möjliga teknik, men är verksamhetsutövaren bara bunden av vad som reglerats i tillståndet. konstaterar att dessvärre tillämpas oftast inte bästa möjliga teknik av olika skäl, bl.a. gamla tillstånd. menar att kraftbolagen har insett att arbetet med att genomföra vattendirektivet kommer att innebära ökade krav på åtgärder från kraftbolagens sida. VERKSAMHETSUTÖVARNAS INSATSER FÖR BIOLOGISK MÅNGFALD kraften för dem att vara med i och påverka diskussioner så att det ska bli så skonsamt som möjligt för branschen. Flera miljöorganisationer menar att alltför många kraftbolag är dåliga på att arbeta med biologisk mångfald kring de egna kraftverken. menar att kraftbolagen har en negativ inställning till att bygga fiskvägar. Älvräddarna menar att kraftbolagen i upprepade fall i miljödomstolarna har visat att de inte är mottagliga för argument som baseras på vikten av biolo- Sportfiskarna menar att det är uppenbart att kraftbolagen i allt högre utsträckning över tiden fokuserar på energiproduktion och allt mindre på värden som är förknippade med t.ex. fiskevård och turism. skyddsföreningen menar att det dock finns enskilda vattenägare som är duktiga på att arbeta med biologisk mångfald. Kraftbolagen och allmänhetens syn på vattenkraft Från har det i uppföljningen framförts att ett viktigt incita- ment för kraftbolagen att arbeta med miljöfrågor är allmänhetens syn på vattenkraften och de olika kraftverken. gen ofta visar en lyhördhet gentemot den lokala opinionen. konstaterar att den lokala acceptansen vad gäller vattenkraftverken är ganska stor och att allmänheten är positivt inställd till vattenkraft. terar att allmänhetens attityder till kraftbolagen påverkas av en lång rad Från tjänstemän vid för distrikt har framförts att det för branschen finns incitament genom miljöledningssystem, men framför allt genom vård av varumärken. Det framförs att sektorn har låg trovärdighet bland konsumenter. Kraftbolagen betalar bygde- och fiskeavgifter I uppföljningen har det konstaterats att bygdemedlen inte används till att bevara och återskapa biologisk mångfald i vattendragen. ningen har tidigare föreslagit att dispositionen av bygdeavgifter ska kon- centreras till åtgärder som främjar en god vattenmiljö och att förutsättning- arna för att använda landsbygdsprogrammets ersättningar på ett kostnadseffektivt sätt ska utredas och beaktas inför kommande programpe- Enligt uppgift från har dock remissinstanserna varit mycket negativa mot förslaget, vilket gör det svårt att gå vidare med Den av initierade Vattenkraftsutred- ningen har konstaterat att man i många kommuner upplever att man inte har fått någon kompensation för det intrång i miljön som gjordes när vattenkraf- ten byggdes ut. har föreslagit att minst hälften av bygdemedlen ska tillfalla dem som direkt berörs av intrång till följd av vattenverksamhet. Utredaren menar att bygdemedlen inte ska inne- I stället bör man stimulera att bygdemedel i högre ut- sträckning kan t.ex. öka sysselsättningsmöjligheterna och ge bättre förut- sättningar för näringslivsutveckling och service på landsbygden. VERKSAMHETSUTÖVARNAS INSATSER FÖR BIOLOGISK MÅNGFALD Kraftbolagens kompensationsutsättning av fisk har framhållit att de olika kompensationsåtgärder som kraftbolagen gör enligt vattendomar är en viktig insats för den biologiska mångfalden i rinnande vatten. Kraven på åtgärder ser olika ut för olika kraftverk men kompensationsutsättning av fisk är exempel på en sådan åtgärd. har utsättning haft som syfte att kompensera fiskenäringen och husbehovsfisket, men numera handlar utsättningen också om att främja olika arter. Enligt handlar verksamheten med kompensationsodlingar och utsättningar om relativt stora pengar. har framfört att det finns både lyckade och mindre lyckade exempel på att fiskvandringar har kommit i gång i vattendrag där utsättningar har gjorts. I bl.a. betänkande redovisas att den samhällsekonomiska nyttan av att sätta ut odlad lax och öring i stället för att vidta återställningsåtgärder som stärker de vilda bestånden starkt har ifrågasatts. har framfört att kraftbolagens utsättning av fisk eller transporter av ål förbi turbinerna är kortsiktiga åtgärder som inte är långsiktigt hållbara. Exempelvis har utsättningen av lax påverkat den vilda laxen. I en forskningsöversikt från miljö- och jordbruksutskottet konstateras att odling av fisk kan få negativa konsekvenser både för den genetiska sammansättningen i fiskpopulationen och för utvecklingen av fiskarnas beteenden. När lokalt anpassade delpopulationer blandas kommer varje delbestånds egenheter att försvinna så att man får en population som inte är perfekt anpassad för något specifikt område. Ett begränsat antal föräldrafiskar kan dessutom leda till att den genetiska variationen minskar i den odlade populationen. I som helhet är av laxarna av odlat ursprung, men denna andel varierar mycket mellan olika älvar.40 har framfört att när det gäller kompensationsutsättning finns inget alternativ. De intervjuade departementstjänstemännen menar att alla är överens om att detta måste ske. Ett problem är dock att det kan skapa inavel genom att vild lax inte tillkommer. menar att utsättning av fisk kan ha negativa effekter, men det finns inga alternativ. i har uppmärksammat att det i gamla tillstånd kan vara otydligt hur utsättningen ska gå till och det kan saknas krav på lokala stammar. Totalt sett fungerar utsättningen väl, men menar att det är viktigt att sträva efter en naturlig reproduktion i stället för utsättning. När det gäller ål ska kraftverksindustrin enligt vattendomar och tillstånd som kompensation sätta ut ca 300 000 ålyngel. Därutöver sätter staten genom och EU ut ca 1,5 miljoner ålyngel (2010) i bevarandesyfte.41 Enligt uppgift från fungerar utsättningen av ål så långt man vet så till vida att utplanterad ål utvecklas till blankålar som oftast vandrar i väg ur sjöar och i rätt riktning. 40Rapport 2008/09:RFR4. 41Rådets förordning (EG) nr 1100/2007 av om åtgärder för återhämtning av beståndet av europeisk ål. VERKSAMHETSUTÖVARNAS INSATSER FÖR BIOLOGISK MÅNGFALD Emellertid är man från osäker på om och till vilken grad ålarna hittar tillbaka till för lek, men betonar att det gäller också all vild ål.42 har pekat på att utsättning av ål innebär att yngel tas från andra länder för att gynna ålfisket. inte gynnar åltillväxten, eftersom utsatt ål förmodligen inte hittar tillbaka till I en rapport från har framförts att de vinster man anser sig göra från utsättningar, fiskeregleringar och minskad turbindödlighet bygger mer på förhoppningar än på stabila faktaunderlag. Det är enligt rapporten inte troligt att 2,6 miljoner blankålar kommer att kunna utvandra, vilket är mål. Det beror enligt rapporten bl.a. på osäkra resultat av utsättningen av franska och engelska ålyngel i svenska vatten; ålen kan vara desorienterad och det är tveksamt om den hittar tillba- ka till för att leka.43 42Fiskeriverket, e-brev . 43Havsmiljöinstitutet, 2011. 4 miljömål för vattendragen 4.1 Den nya miljömålsstrukturen har beslutat om en ny målstruktur för miljöarbetet med ett utvecklat generationsmål.44 Strukturen innebär att generationsmålet, miljökvalitetsmålen och etappmål av särskild vikt beslutas av . Övriga etappmål beslutas av regeringen. En parlamentarisk beredning har tillsatts med uppgift att ge råd till regeringen om hur miljökvalitetsmålen kan nås.45 4.2 Miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag har beslutat om 16 miljökvalitetsmål. Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag att sjöar och vattendrag ska användas och nyttjas på ett ekologiskt hållbart sätt och att deras variationsrika livsmiljöer bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden och landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion bevaras som förutsättningarna för friluftsliv värnas. gjorde regeringen bedömningen att miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag innebär att belastningen av näringsämnen och föroreningar inte får minska förutsättningarna för biologisk mångfald främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota biologisk mångfald inte introduceras sjöars, stränders och vattendrags stora värden för natur- och kulturupplevelser samt bad- och friluftsliv värnas och utvecklas hänsynsfullt och långsiktigt fiskar och andra arter som lever i eller är direkt beroende av sjöar och vattendrag kan fortleva i livskraftiga bestånd anläggningar med stort kulturhistoriskt värde som använder vattnet som resurs kan fortsätta att brukas i dagens oexploaterade och i huvudsak opåverkade vattendrag är naturliga vattenflöden och vattennivåer bibehållna och i vattendrag som påverkas av reglering är vattenflöden så långt möjligt anpassade med hänsyn till biologisk mångfald gynnsam bevarandestatus upprätthålls för livsmiljöer för hotade, sällsynta eller hänsynskrävande arter samt för naturligt förekommande biotoper med bevarandevärden 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25. 2010:74 och 2010:135. hotade arter har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att långsiktigt livskraftiga populationer säkras sjöar och vattendrag har god ytvattenstatus med avseende på artsammansättning och kemiska och fysikaliska förhållanden enligt EG:s ramdirektiv för vatten biologisk mångfald bevaras och återskapas i sjöar och vattendrag.46 Miljökvalitetsmålet har fem delmål (etappmål enligt den nya målstrukturen). Miljömålsberedningen har föreslagit att förslag till nya etappmål för Levande sjöar och vattendrag tas fram inom ramen för arbetet med strategin En sammanhållen vattenpolitik.47 Följande delmål gäller tills vidare, till dess att nya etappmål beslutats: Delmål 1 om åtgärdsprogram för natur- och kulturmiljöer innebär att ett åtgärdsprogram för särskilt värdefulla natur- och kulturmiljöer i behov av skydd skulle vara klart och minst hälften av dessa miljöer skulle vara skyddade 2010. Dessutom skulle minst 15 fiskefria områden skapas i varje vattendistrikt. Delmål 2 om åtgärdsprogram för skyddsvärda vattendrag innebär att åtgärdsprogram för restaurering av skyddsvärda och potentiellt värdefulla vattendrag skulle vara klara till 2005 och att av dessa vattendrag skulle ha restaurerats . Delmål 3 om vattenförsörjningsplaner innebär att vattenförsörjningsplaner med skyddsområden och skyddsbestämmelser skulle upprättas för alla allmänna och större enskilda ytvattentäkter. Delmål 4 om utsättning av djur och växter innebär att skul- le utsättning av djur och växter som lever i vatten ske på sådant sätt att biologisk mångfald inte påverkas negativt.48 Delmål 5 om hotade arter innebär att åtgärdsprogram skulle finnas och ha inletts för hotade arter och fiskstammar. 4.3 Exempel på andra mål Även andra miljökvalitetsmål än Levande sjöar och vattendrag har bäring på den biologiska mångfalden i vattendragen. Detta gäller inte minst miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, Hav i balans samt levande kust och skärgård samt Ett rikt växt- och djurliv. Utöver miljökvalitetsmålen finns flera andra statliga mål och åtgärder som påverkar möjligheten att bevara och återskapa biologisk mångfald i rinnande vatten. Ett exempel inom miljö- och jordbruksutskottets bered- 2009/10:155. Enligt uppgift från har beredningen föreslagit att den nya Havs- och vattenmyndigheten ska ges i uppdrag att ta fram förslag till etappmål för bl.a. Levande sjöar och vattendrag. 48Delmålet gäller också för miljökvalitetsmålet Hav i balans och levande kust och skärgård.