eunbil · GY0N2934BF · 2011-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning Ju2011/1220/EU Kopia: Kopia: Kopia: Kommenterad dagordning för ministerrådsmötet för rättsliga och inrikes frågor samt räddningstjänsten () i Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning. Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. Asyl (Sr ) a) (ev.) Förslag till och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /9/EG om miniminormer för mottagande av asylsökande (omarbetning) Avsikten med behandlingen i rådet Presentation av kommissionen och ett första åsiktsutbyte om förslagen. Bakgrund Kommissionen antog förslaget till omarbetning av och rådets direktiv /9/EG av om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna, (mottagandedirektivet), (2008/09:FPM77). Förslaget syftar till att skapa mer likvärdiga mottagandevillkor för asylsökande inom EU för att på så sätt bland annat minska problemen med så kallade sekundära förflyttningar av asylsökande mellan medlemsstaterna i den mån dessa är hänförliga till brister i och ojämlikheter mellan de nationella mottagandesystemen. Förslaget har kritiserats av flera medlemsstater med hänsyn till möjliga finansiella konsekvenser och en oro för utökande av administrativa bördor på de nationella mottagandesystemen. Medlemsstaterna enades om att intensifiera arbetet med ett antal av de övriga förslagen till rättsakter som ingår i det s.k. asylpaketet, parallellt med att kommissionen arbetade vidare med utformningen av mottagandedirektivet och asylprocedurdirektivet. Vid aviserade kommissionen nya ändringsförslag vad gäller asylprocedur- och mottagandedirektiven . Dessa förslag förväntas antas av kommissionen . Svensk ståndpunkt eftersträvar ett fördjupat samarbete inom asylområdet och välkomnar förändringar som syftar till att de generella mottagandevillkoren inom EU förbättras. anser att det är en nödvändig utgångspunkt för omarbetningen av de nya mottagande-bestämmelserna att dessa utformas på ett sätt som gör att de inte kommer att ha en negativ inverkan på effektiviteten i asylprocessen. Det är viktigt att vi har ett system som är både rättssäkert, humant och kostnadseffektivt. b) (ev.) Förslag till och rådets direktiv om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla internationellt skydd (omarbetning) = Föredragning av kommissionen och en första diskussion Avsikten med behandlingen i rådet Presentation av kommissionen och ett första åsiktsutbyte om förslagen. Bakgrund Kommissionen antog ett förslag till omarbetning av och rådets direktiv /85/EG av om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla internationellt skydd (asylprocedurdirektivet), (2009/10:FPM48). Asylprocedurdirektivet berör förfarandet vid prövningen av en asylansökan och innehåller ett antal grundläggande principer och garantier som ska vara uppfyllda i de nationella asylförfarandena. Enligt kommissionen syftar förslaget till att åstadkomma en ökad harmonisering samt tydligare och mer konsekventa regler för hur internationellt skydd får beviljas och återkallas än vad som finns i det nuvarande direktivet. Förslaget har kritiserats av medlemsstaterna främst för att det innebär en ökad detaljreglering som kan leda till försämrad effektivitet och ökade kostnader. Medlemsstaterna enades om att intensifiera arbetet med ett antal av de övriga förslagen till rättsakter som ingår i det s.k. asylpaketet, parallellt med att kommissionen arbetar vidare med utformningen av asylprocedurdirektivet och mottagandedirektivet. Vid aviserade kommissionen nya ändringsförslag vad gäller asylprocedur- och mottagandedirektiven . Dessa förslag förväntas antas av kommissionen . Svensk ståndpunkt anser att det är en nödvändig utgångspunkt för omarbetningen av de nya asylprocedurbestämmelserna att dessa utformas på ett sätt som gör att de inte kommer att ha en negativ inverkan på effektiviteten i asylprocessen. Det är viktigt att vi har ett asylsystem som är humant, rättssäkert och kostnadseffektivt. Laglig migration (Sr ) a) Förslag till och rådets direktiv om villkor för inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare inom ramen för företagsintern överföring av personal b) Förslag till och rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för säsongsanställning c) Förslag till direktiv om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat = Lägesrapport Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet om läget i förhandlingarna. behandling i och riksdagsutskott Inför 2-3 december 2010. Bakgrund Förslaget till direktiv om villkor för inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare inom ramen för företagsintern förflyttning av personal, (ICT-direktivet, Fakta-PM nr 123(2011), presenterades och förhandlingar pågår i arbetsgruppen för migration. Förslaget innehåller villkor för inresa och vistelse till och inom EU för företagsinternt förflyttade personer liksom bestämmelser om arbets- och anställningsvillkor, likabehandling avseende sociala och ekonomiska rättigheter samt bestämmelser om möjlighet för familjemedlemmar att flytta med. Förslaget till direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för säsongsanställning, (säsongsanställningsdirektivet, Fakta-PM nr 124(2011), innebär ett särskilt förfarande för inresa och vistelse i EU för säsongsarbetare. Förslaget presenterades och förhandlingar pågår i arbetsgruppen för migration. Direktivförslaget innehåller också bestämmelser om bl. a. arbets- och anställningsvillkor samt likabehandling vad gäller vissa sociala och ekonomiska rättigheter. Direktivförslaget innebär inte någon förändring vad avser förhållandet att medlemsstaternas behov av säsongsarbetare fortsatt ska avgöras av medlemsstaterna själva. Förslaget till direktiv om en enda ansökningsprocedur, ett kombinerat uppehålls- och arbetstillstånd samt en gemensam uppsättning rättigheter, (ramdirektivet, FaktaPM 2007/08:FPM58), har förhandlats . () antog sin rapport . Förhandlingar pågår mellan EP och Rådet. Direktivförslaget innebär att en ansökan om att vistas och arbeta på medlemsstatens territorium ska avgöras i ett enda ansökningsförfarande som resulterar i ett kombinerat tillstånd som ger rätt till både vistelse och arbete. Förslaget innebär att alla tredjelandsmedborgare som omfattas av direktivet ska åtnjuta likabehandling när det gäller t.ex. arbetsvillkor, föreningsfrihet, socialförsäkringar, skatteförmåner och utbetalning av statligt intjänade pensioner vid flytt till tredje land. Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2007/2004 om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex) (Sr ) = Lägesrapport / kvarstående frågor Avsikten med behandlingen i rådet Lägesrapport och behandling av utestående frågor. Bakgrund Som svar på en uppmaning i Stockholmsprogrammet presenterade kommissionen ett förslag till ändring av Frontexförordningen, i syfte att klargöra Frontex mandat och stärka byråns roll. Förslaget har förhandlats i arbetsgrupp och Coreper. En stor majoritet av medlemsstaterna har nått en samsyn om de flesta delarna av förslaget. Ordförandeskapet och kommissionen har genomfört trepartssamtal med rapportör. Enligt ordförandeskapet ligger fokus på förslag om inrättandet av ett . Diskussionerna fortsätter nu dels mellan medlemsstaterna, dels mellan ordförandeskapet, och kommissionen. Vid möte står ändringen i Frontexförordningen uppsatt dels som en lägesrapport, dels som behandling av utestående frågor. Inför kommer förordningen att diskuteras ytterligare varför det ännu är omöjligt att ange vilka frågor som kommer vara utestående vid själva rådsmötet. I Europeiska rådets slutsatser från framförs önskemålet att en överenskommelse om förordningen bör nås senast . Svensk ståndpunkt välkomnar generellt kommissionens förslag. Det är bra att Frontex mandat förtydligas och att byrån får förutsättningar att klara de uppgifter den ålagts. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets förordning om inrättande av en byrå för den operativa förvaltningen av stora IT-system inom området med frihet, säkerhet och rättvisa (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapets förhoppning är att det ska finnas förutsättningar för en politisk överenskommelse om en slutlig förordningstext. Bakgrund presenterade kommissionen ett förslag om att inrätta en byrå för den operativa förvaltningen av stora IT-system som beslutas inom området frihet, säkerhet och rättvisa. Efter ikraftträdandet av Lissabonfördraget presenterade kommissionen ånyo förslaget med en till det nya fördraget anpassad rättslig grund. Förhandlingarna i rådet påbörjades under det svenska ordförandeskapet i EU och har fortsatt under , och ordförandeskap. Vid rådsmötet kunde ministrarna enas kring en politisk kompromiss när det gäller byråns geografiska placering (huvudkontor i , operativ drift i ). Därefter har ett fåtal utestående frågor i förslaget diskuterats vidare i rådet. Vid rådsmötet gavs ordförandeskapet stöd för sin föreslagna linje i de s.k. trilogförhandlingarna med . Vid rådsmötet gavs en lägesrapport om hur förhandlingarna fortskridit. Trilogförhandlingarna är i skrivande stund på väg att avslutas. EP har deklarerat att det kan acceptera kompromissförslaget förutsatt att besluten om byråns säte och driftsort regleras i förordningen om inrättande av en IT-byrå (se artikel 7) och inte, som föreslås i kompromissen, i särskilda rådsbeslut. Svensk ståndpunkt utgångspunkt är att den tekniska förvaltningen av de EU-gemensamma IT-lösningarna ska vara kostnadseffektiv, rättssäker och utföras med stor respekt för integritetsskyddsfrågor. Inom ramen för förhandlingsarbetet i rådet bedöms dessa målsättningar ha uppnåtts. Förutsatt att den slutliga texten efter förhandlingar med EP inte väsentligt avviker från den kompromisstext som accepterades kan stödja ett antagande av förordningen om inrättande av en IT-byrå. kan även acceptera att beslut om byråns säte och driftsort regleras i förordningen. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets direktiv om angrepp mot informationssystem och om ersättande av rådets rambeslut /222/RIF (Sr ) = Allmän riktlinje Avsikten med behandlingen i rådet Anta en allmän inriktning avseende hela direktivförslaget. Bakgrund Direktivförslaget, som avser att ersätta rambeslutet om angrepp mot informationssystem (2005/222/RIF), syftar till att ytterligare tillnärma medlemsstaternas strafflagstiftning på området för angrepp mot informationssystem. Vidare är avsikten att förbättra samarbetet mellan rättsliga och andra behöriga myndigheter, inbegripet polismyndigheter och andra specialiserade brottsbekämpande organ i medlemsstaterna. Svensk ståndpunkt välkomnar initiativet till fortsatt arbete i syfte att ytterligare förstärka arbetet med att motverka och bekämpa angrepp mot informationssystem. IT-brottslighet omfattas också uttryckligen av den rättsliga grunden i Lissabonfördraget för tillnärmning av straffrätt. Förslaget överensstämmer i stora delar med det tidigare rambeslutet, men innehåller därtill bestämmelser som ytterligare förstärker arbetet inom EU med att motverka och bekämpa dessa företeelser. Internationell samverkan är en förutsättning för framgång och det europeiska samarbetet av central betydelse. kan godkänna förhandlingsresultatet. Se vidare i bifogad promemoria. , Republiken , Republiken , , Republiken , Republiken och initiativ till och rådets direktiv om en europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området (Sr ) = Allmän delöverenskommelse Avsikten med behandlingen i rådet Nå en allmän överenskommelse om artiklarna 118. Det pågår dock fortfarande förhandlingar på tjänstemannanivå om artiklarna som gäller vägransgrunderna, rättsmedel och kostnader. Bakgrund har tillsammans med sex andra medlemsstater lagt fram förslaget till direktiv. Direktivet omfattar i princip allt straffrättsligt samarbete inom EU som avser inhämtande av bevisning. Nuvarande samarbete om bevisinhämtning inom EU är baserat på både traditionell ömsesidig rättslig hjälp och principen om ömsesidigt erkännande. Direktivet syftar till att åstadkomma en ny heltäckande reglering som bygger på principen om ömsesidigt erkännande. Direktivet avser att ersätta de olika instrument som reglerar det nuvarande samarbetet. Förhandlingar om förslaget inleddes . har artiklarna 118 behandlats. En fråga som har varit av största vikt för under förhandlingarna har varit att säkerställa att regleringen i direktivet inte kommer i konflikt med tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. har, på alla nivåer, lagt ner mycket arbete för att få in en uttrycklig vägransgrund kopplad till pressfrihet och yttrandefrihet i andra medier. har till slut fått gehör för detta och en uttrycklig vägransgrund har förts in i direktivet (se artikel 10.1 a och skäl 12b). Det är dock fortfarande några medlemsstater som av olika anledningar är emot vägransgrunden. När det gäller föreningsfriheten finns ingen uttrycklig vägransgrund. Däremot finns det i artiklarna 1.3 och 10.1 en hänvisning till artikel 6 i Fördraget om Europeiska unionen (), som innebär ett skydd för de grundläggande rättigheterna och de grundläggande rättsprinciperna. Det framgår även av skäl 17 att inget i direktivet får tolkas som ett förbud att vägra verkställa en utredningsorder om det på grundval av objektiva faktorer finns skäl att tro att utredningsordern har utfärdats för att lagföra eller straffa en person t.ex. på grund av dennes politiska uppfattning. Direktivet behandlades i rådet , varvid en riktlinjedebatt fördes beträffande viktiga frågor som rör vägransgrunder. Vid rådets möten och lämnade ordförandeskapet lägesrapporter. Vid det senaste rådsmötet gjorde ett inlägg och betonade vikten av att direktivet måste få en sådan utformning att det inte kommer i strid med våra grundlagar. pekade på att den svenska grundlagen garanterar pressfriheten och friheten att yttra sig i media och att vi inte kan acceptera att en utredningsåtgärd vidtas i i strid med denna reglering. - Övergripande ståndpunkt är positivt till direktivet som helhet. Det skapar förutsättningar för att effektivisera och förbättra det rättsliga samarbetet inom EU när det gäller bevisinhämtning i straffrättsliga förfaranden och kommer därmed att bidra till en förbättrad brottsbekämpning. är vidare positivt till att direktivet tillhandahåller ett enhetligt instrument med en heltäckande reglering för bevisinhämtning baserad på principen om ömsesidigt erkännande. Förslaget har flera fördelar jämfört med vad som gäller , med bl.a. ett standardiserat förfarande, direktkontakter mellan myndigheter, tidsfrister för verkställighet och färre vägransgrunder. Se vidare i bifogad promemoria. Rådets förordning om behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av domar och officiella handlingar i samband med arv och om inrättandet av ett europeiskt arvsintyg (Sr ) = Politisk kompromiss om huvudfrågorna Avsikten med behandlingen i rådet Diskussion om ett förslag till politiska riktlinjer i syfte att därigenom nå en politisk överenskommelse om viss inriktning för det fortsatta förhandlingsarbetet. Bakgrund pågår förhandlingsarbetet med kommissionens förslag till en förordning om arv. Förslaget innehåller bestämmelser om domstols behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av avgöranden och om införandet av ett europeiskt arvsintyg (ett dokument som visar vilka som ärver en viss person eller har rätt att ta hand om kvarlåtenskapen). Förslaget har lagts fram mot bakgrund av det stora antalet gränsöverskridande arvsärenden i . Förslaget syftar till att förenkla hanteringen och öka rättssäkerheten utan att påverka medlemsstaternas materiella rätt. finns inga EU-regler på området. Förordningsförslaget väcker många komplexa frågeställningar, varför det tagit tid innan förhandlingarna tagit fart på allvar. I allmänhet är medlemsstaterna positivt inställda till förslaget, men uppfattningarna i olika frågor skiljer sig åt. och har inte valt att låta sig omfattas av förordningens tillämpningsområde och även står utanför. Under det spanska ordförandeskapet i EU () nåddes politisk överenskommelse om vissa riktlinjer för det fortsatta förhandlingsarbetet, som var allmänt hållna och inte låste fast förhandlingarna i någon fråga. Under det ungerska ordförandeskapet har man i rådsarbetsgruppen, utifrån olika temadokument, haft fördjupade diskussioner beträffande ett antal frågeställningar. Svensk ståndpunkt kan i princip stödja förslaget till politiska riktlinjer. Det finns dock ett par för särskilt viktiga frågeställningar som bör bevakas i de fortsatta diskussionerna. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till förordning om möjligheten att tillerkänna den elektroniska utgåvan av Europeiska unionens officiella tidning rättsligt värde (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Bekräfta att politisk överenskommelse har nåtts om förslaget till förordning och besluta att förslaget ska översändas till för godkännande. Bakgrund Europeiska unionens lagstiftning och övriga akter ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning (EUT). Rättsakterna börjar gälla den dag som är angiven i rättsakten eller, i annat fall, efter att de har offentliggjorts i EUT. EUT, som ges ut av kommissionens Publikationsbyrå, är tillgänglig både i tryckt och i elektronisk form. är det endast den tryckta versionen av EUT som är rättsligt bindande. Kommissionen har lagt fram ett förslag till en ny förordning som innebär att EUT ska offentliggöras i elektroniskt form och att den elektroniska versionen ska vara den giltiga versionen som har rättslig verkan. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen för e-lagstiftning. Syftet med den föreslagna förordningen är bl.a. att ge en förbättrad tillgång till Europeiska unionens lagstiftning och att ge både rättstillämpare och allmänheten en möjlighet att använda sig av den elektroniska versionen som en officiell och giltig källa. Svensk ståndpunkt ställer sig bakom förslaget till förordning om elektroniskt offentliggörande av EUT. Offentliggörandet innebär att en rättsakt blir giltig, eller med andra ord bindande för allmänheten. Det är positivt att EUT under normala förhållanden ska offentliggöras i elektronisk form och att den elektroniska versionen ska vara den giltiga. Ett elektroniskt offentliggörande av rättsakter medför ökad tillgänglighet. Det är också en fördel att allmänheten kan förlita sig på den elektroniska versionen. Enligt förslaget kan EUT i undantagsfall offentliggöras i tryckt form. Det är då den tryckta versionen som är giltig. Eftersom allmänheten ska rätta sig efter det som anges i en författning är det viktigt att det är klart och tydligt vilken version av en författning som är rättsligt bindande. Enligt förslaget är det alltid den offentliggjorda versionen som är giltig. Förslaget reglerar hur offentliggörandet kan ske och hur allmänheten informeras om hur det har skett och därmed om vilken version som är rättsligt bindande. En sådan linje är klar och rättssäker. Se vidare i bifogad promemoria. Brottsofferpaket (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Presentation av kommissionen. Bakgrund antog kommissionen ett åtgärdspaket för att stärka brottsoffers rättigheter i EU. Kommissionens förslag är ett steg mot ökat fokus på brottsoffer och deras behov i EU-ländernas rättssystem. Brottsofferpaketet består av tre delar; ett meddelande, ett förslag till direktiv om miniminormer för brottsoffer och ett förslag till förordning om ömsesidigt erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga förfaranden. (ev.) Godkännande av A-punktslistan Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. (Sr ) a) Meddelande från kommissionen om migration Avsikten med behandlingen i rådet Uppföljning av diskussionerna vid det extrainsatta . Dokument 9731/11 JAI 278 47 COMIX 301 behandling i och riksdagsutskott inför . Bakgrund Kommissionens meddelande om migration som låg till grund för inrikes- och migrationsministrarnas diskussioner vid det extrainsatta mötet i , har tagits fram med anledning av situationen i det södra grannskapet som har resulterat i att ca 850 000 människor lämnat/flytt och tagit sig till främst och . Ca 138 000 människor har genom IOM:s och UNHCR:s försorg evakuerats till sina hemländer. Härtill har ca 39 000 personer kommit till från , varav 25 000 ekonomiska migranter från , och ca 14 000 asylsökande. De senare har främst anlänt via båtar direkt från . Även har tagit emot båtar från , med totalt ca 1 400 personer. De människor som kommit med båtarna från har sitt ursprung främst i söder om och i . I flyktingläger och transitområden vid de egyptiska och tunisiska gränserna befinner sig ca 6 000 människor, varav en del sannolikt har skyddsbehov. Enligt UNHCR befinner sig ca 10.000 flyktingar/asylsökande i , men antalet kan vara högre. Man har inga exakta uppgifter om de totala vidarebosättningsbehoven men talar om mellan 5.000 20.000. ska inom den ordinarie kvoten på 1.900 vidarebosätta ca 200 personer från området. genomförde en sådan uttagning i samarbete med UNHCR. Meddelandet utgår ifrån ett helhetsperspektiv och behandlar i huvudsak alla asyl- och migrationsrelaterade områden, och ger en överblick över vilka förslag och åtgärder kommissionen planerar . Arbete pågår på de flesta av de områden som omnämns i meddelandet och förslag och åtgärder återfinns bland annat i Stockholmsprogrammet, i uttalanden från den 11 och och i slutsatser från rådet för rättsliga och inrikes frågor . Kommissionen behandlar i meddelandet bland annat det gemensamma asylsystemet, effektiv gränskontroll och förvaltning av , bättre planering av laglig invandring, ökat utbyte av erfarenheter av integration av migranter och en strategisk ansats vad gäller EU:s förbindelser på migrationsområdet med tredjeländer. Kommissionen tar i sitt meddelande upp två nya initiativ där man avser återkomma med konkreta förslag framöver. Dessa rör möjligheten att tillfälligt suspendera viseringsfrihet för ett tredjeland (ett förslag presenterades ) samt att kunna fatta beslut om att återinföra kontroll vid inre gräns mot en medlemsstat som inte längre klarar att kontrollera sin yttre gräns i enlighet med regelverket eller den yttre gränsen hamnar under oväntat och kraftigt tryck på grund av externa händelser. Svensk ståndpunkt Det är välkommet att kommissionen i sitt meddelande tar ett samlat och långsiktigt grepp kring migrationsrelaterade frågor. Fokus ligger alltjämt på den humanitära situationen i och det arbete som humanitära aktörer, IOM och UNHCR med flera gör, bl.a. att evakuera tredjelandsmedborgare till sina hemländer. Det är angeläget att EU fortsätter att stödja det arbetet. Det finns ett behov av att öka antalet vidarebosättningsplatser, för att användas i den här typen av situationer. Därför är det viktigt att överenskommelse om ett gemensamt EU vidarebosättningsprogram nås . Människor i behov av skydd måste identifieras i migrationsströmmarna och internationella förpliktelser på asylområdet efterlevas. Kortsiktiga åtgärder måste kompletteras med långsiktiga insatser, med utgångspunkt i EU:s globala ansats för migration. Det är positivt att kommissionen nu presenterat ett förslag rörande möjligheten att tillfälligt återinföra viseringstvång för medborgare i tredjeland. behöver nu analysera detta. Det är positivt för tilltron till Schengensystemet att kommissionen avser att se över Schengenutvärderingen i syfte att förmå medlemsstater som oavsett skäl inte följer det gemensamma regelverket att vidta nödvändiga åtgärder.