rfr · GZ0WRFR1 · 2011-09-16 00:00:00 — till en lägre produktion av alger, bottenfauna och fisk. Regleringen av vattennivåerna i magasin och vattenflödet i vattendrag or- sakar onaturliga erosionsmönster i strandzonen. näringsämnen spolas bort, vilket ytterligare utarmar vattendraget. ning av näringsämnen (oligotrofiering) är ett stort problem i reglerade vat- Dessutom är torrfåror enligt en miljö som är art- fattigare än en öken när det gäller vattenlevande organismer. orsakar ofta stora skillnader mellan högsta och lägsta vattennivå i magasi- nen, vilket leder till att av vattenväxter utarmas eller helt slås ut. områden med stora vattenståndsförändringar till följd av reglering sker san- nolikt ingen växtetablering. När regleringsmagasin och dammar inte är fyll- da skapas stora kala strandområden. I reglerade fjällsjöar slås även stora delar av sjöns biologiskt produktiva område ut. nerna försvinner, vilket leder till att de många habitattyper och arter som är beroende av översvämningar minskar eller försvinner helt. naturtyper som drabbas är olika typer av strandnära skogar och älvängar. RINNANDE VATTEN, BIOLOGISK MÅNGFALD OCH VATTENKRAFT har pekat på att korttidsregleringar av flödet för att optimera kraftproduktionen och det ekonomiska utbytet leder till kraftiga och snabba habitatförändringar. Små eller svagsimmande individer spolas ofta ned nedströms, torrläggs eller stängs in i små vattensamlingar. Särskilt yngel är känsliga för korttidsregleringar, vilket gör att överlevnaden bland årsyngel är låg i korttidsreglerade vattendrag. Även stora fiskar drabbas om produktionen av deras huvudsakliga föda minskar. Korttidsregleringar orsakar även hög dödlighet för rom på grund av torrläggning, detta hos arter som lägger rommen på grunt vatten. Dessutom påverkas naturvärden och estetiska värden genom förändringar i landskapet när kraftverk, dammar och regleringsmagasin byggs. En utbyggnad av ett stort vattenkraftverk kan vara mycket omfattande och ta . Stora vattenmängder ska dämmas upp i vattenmagasin. , kraftverk och ställverk måste byggas. Ledningsstolpar ska resas, ledningar och vägar dras. Bland annat har konstaterat att byggande av vattenmagasin, dammar och kraftverk innebär stor påverkan på landskapet. Vattenkraftsutbyggnaden och vattenregleringen i norra har vidare påverkat förutsättningarna att bedriva rennäring. Renarnas invanda flyttstråk längs reglerade sjöar och vattendrag har påverkats och framkomligheten på isbelagda sjöar har minskat på grund av vattenregleringar.19 2.4 Iakttagelser kring biologisk mångfald och vattenkraft Samstämmighet kring att vattenkraft påverkar biologisk mångfald i vattendrag Miljö- och jordbruksutskottets uppföljning visar att det råder en konsensus mellan myndigheter, bransch och miljörörelse kring vilka problem som vattenkraft, vattenreglering och dammar leder till för den biologiska mångfalden i vattendragen, men inte kring vilka åtgärder som bör vidtas. Alla aktörer är överens om att vattenkraftverk t.ex. utgör vandringshinder både för upp- och nedvandrande fisk i vattendragen och att de utbyggda vattendragen är kraftigt påverkade. Påverkade vatten är fragmenterade och det strömmande vattnets naturliga botten- och strandstrukturer saknas som genomströmningen av vatten begränsas. Däremot finns det ingen konsensus mellan kraftbolagen och myndigheterna om vad som ska göras för att återskapa biologisk mångfald i vattendragen. i konstaterar att kraftbolagen vill ha mer bevis för den miljöpåverkan som vattenkraften sägs åstadkomma. Kraftbolagen anser att de har gjort vad som krävdes av dem i samband med att vattenkraftverken byggdes eftersom skador på motstående intressen i 19 Se bl.a. , 2010a och 2011e, e-brev , SOU 2010:17 samt webbplatserna , , och , . RINNANDE VATTEN, BIOLOGISK MÅNGFALD OCH VATTENKRAFT allmänhet behandlades i samband med ansökan. Bolagen menar att de genom kompensationsutsättning av fisk, erläggande av fiskeavgift m.m. har betalat för den skada som verksamheten har medfört på vattendraget. Flera aktörer konstaterar dock att det finns en medvetenhet från kraftbolagens sida om att åtgärder måste vidtas . som de olika aktörerna beskriver enskilda problem påpekar flera att det saknas en sammanställning av vattenkraftens påverkan på hela den biologiska mångfalden i rinnande vatten. En av huvudaktörerna, Kammarkollegiet, beskriver hur vattenkraften påverkar vattendragens biologiska mångfald på följande sätt: Det är helt klart att vattenkraften påverkar den biologiska mångfalden mycket negativt. Biologisk expertis är enig om att vattenkraft orsakar en fortgående skada på den biologiska mångfalden. Trots detta kommer denna fråga ofta upp i de olika vattenmålen. Det finns en acceptans i domarna för att fisk ska skyddas, medan andra akvatiska resurser ofta inte tas upp särskilt grundligt i domarna.20 Från miljöorganisationer har det pekats på att många arter har minskat i omfattning och att ålen dör i kraftverksturbinerna. Sportfiskarna slår fast att vattenkraften till stor del är skälet till att den biologiska mångfalden i vattendragen har utarmats. Föreningen betonar att vattenkraftverk skär av vattendragen och hindrar arternas naturliga spridning. Fisk kan inte nå sina tidigare reproduktionsområden, och många migrerande arter och bestånd har decimerats kraftigt eller försvunnit helt. Sportfiskarna lyfter även fram att överdämning av områden har förstört unika strömbiotoper. Älvräddarna konstaterar att problemen är multipla och att den absoluta merparten av problemen kvarstår i princip i samtliga kraftanläggningar: Vattenkraftsutbyggnad innebär ett mycket allvarligt ingrepp i känsliga ekosystem i sjöar och vattendrag. Talet om vattenkraften som den rena och skonsamma energikällan är betydligt överdrivet. Ödelagda miljöer, färre arter, förlorade fiskbestånd, minskad biologisk produktion är exempel på negativa miljöeffekter.21 Flertalet aktörer har pekat på att avregleringen av elmarknaden har lett till att kraftbolagen vill sälja mer el när priserna är höga och att korttidsregleringen därmed har ökat. Bland annat i konstaterar att den ökade korttidsregleringen innebär att vattennivåerna numera ligger mycket närmare tillståndsgränserna. Detta är något som allmänheten reagerar på, och det kommer in många klagomålsärenden till i . Enligt finns också flera exempel på att besöksnäringen i länet påverkas negativt av den hårdare regleringen. har pekat på att till detta kommer att regleringen av vattenmagasi- 20Kammarkollegiet, intervju . 21Älvräddarnas samorganisation, e-brev . RINNANDE VATTEN, BIOLOGISK MÅNGFALD OCH VATTENKRAFT nen numera är fjärrstyrd, varför bolagens personal inte ser de direkta följderna på plats kring magasinen. Korttidsreglering och nolltappning vid kraftverken gör att nästan inga arter som är förknippade med strömmande vatten kan leva där längre. har vidare pekat på att regleringen av älvarna medför en s.k. omvänd vattenföring som innebär att vatten släpps på , vilket innebär påfrestningar på organismer. Frånvaron av en vårflod får negativa ekologiska följder. Problemen kring biologisk mångfald är kända men beaktas inte Inom myndigheterna finns en insikt och kunskap om de problem som vattenkraften orsakar för den biologiska mångfalden. En vattenmyndighet anser att det finns ett uppenbart glapp mellan hur miljöproblemen uppmärksammats i olika former av studier nationellt och internationellt och hur de har beaktats i tillstånden för vattenkraftverken. Tjänstemännen vid vattenmyndigheten menar att det finns mycket publicerat kring vattenkraftens påverkan på biologisk mångfald i rinnande vatten, med detta har långt ifrån beaktats i tillstånd eller miljökonsekvensbeskrivningar. Detta gäller även i nya tillstånd för vattenkraft. Flera aktörer menar att kraftbolagen ifrågasätter inte bara sitt ansvar utan även vad forskningen och teknikutvecklingen visar. I t.ex. finns ännu inga fingrindar installerade vid kraftverken för att styra undan nedvandrande fisk så att den undviker turbinpassage. Vattenkraften har även miljöfördelar Vattenkraften har också fördelar när det gäller möjligheten att nå miljömålen. Bland annat har konstaterat att vattenkraften är klimateffektiv och förnybar samt utgör en viktig resurs för att reglera kraftsystemet. Det poängteras att vattenkraften varken förbrukar eller förorenar vatten. Jämtkraft har framfört att det regelverk som gäller mycket litet belyser den nytta som vattenkraften har för klimatet. Bolaget menar att det är viktigt att säkerställa att det finns en kapacitet att producera el. Flera aktörer har konstaterat att energisektorn i allmänhet påverkar de olika miljökvalitetsmålen och att energi i många fall kan sägas vara en nyckelfaktor för att de olika miljömålen ska kunna uppnås. bedömer att användning av fossila bränslen är det mest angelägna problemet att komma till rätta med inom energisektorn.22 Forskningsorganet Elforsk23 har i en rapport konstaterat att vattenkraft är en ren och förnybar energikälla med låga utsläpp och mycket liten klimatpåverkan. Däremot är konsekvenserna för landskapet och organismerna kring en utbyggd älv stora. Världsnaturfonden (WWF) har framfört att hela energiproduktionen måste ske med förnybara resurser och att vattenkraften är en del av denna lös- 23Elforsk AB, som startade sin verksamhet 1993, ägs av och . Det övergripande syftet är att rationalisera den branschgemensamma forskningen och utvecklingen. RINNANDE VATTEN, BIOLOGISK MÅNGFALD OCH VATTENKRAFT ning, men att nyttjande av vattenkraft inte får ske på bekostnad av ekosys- tem och biologisk mångfald. menar rent allmänt att gammal vattenkraft är acceptabel, men föreningen säger nej till att bygga nya vattenkraftverk och arbetar aktivt med att finansiera omlöp och minska befintlig vattenkrafts negativa effekter på miljön. Det finns andra problem för vattendragen än vattenkraftverk Vattendragens biologiska mångfald påverkas negativt av ett flertal faktorer, vilket har redovisats i avsnitt 2.2. Flera aktörer har betonat att vattenkraften är en av dessa faktorer men att det även finns andra problem för den biolo- giska mångfalden i vattendrag. har bl.a. framhållit att övergödning är det största problemet för fisken, inte kraftverken. vårdsverket har framhållit att övergödning inte är något problem i norra och har pekat på att i norra har skogsbruket en Det har funnits mänsklig aktivitet längs vattendragen under mycket lång tid, vilket har inneburit att den biologiska mångfalden i vattendragen har Jämtkraft menar att runt varje anläggning har ett nytt biologiskt tillstånd uppstått och Vattenregleringsföretagen menar att naturen anpassar sig till de verksamheter som bedrivs. Från företagen ställs frågan vilken mångfald som är den rätta och hur den bestäms. betonar att det är viktigt att se på denna fråga i ett samhällsperspektiv och att göra avvägningar mellan kraftnyttan och nöjesfisket. Det har även betonats att det finns andra vandringshinder än kraftverks- menar att vattenkraft, vattenreglering och dammar i olika grad påverkar den biologiska mångfalden i vattendragen. påverkan hör till de frågeställningar som finns kring biologisk mångfald i vattendrag, bl.a. genom vandringshinder, men det finns också ett stort antal andra dammar som inte har koppling till vattenkraft samt andra typer av vandringshinder som medför påverkan. betonar att det är viktigt att se till de unika förutsättningarna i varje vattensystem och att even- tuella åtgärder sätts in i ett sammanhang. menar att en viss art kan bete sig på ett visst sätt i ett vattendrag och på ett annat sätt i ett annat Det kan vara svårt att återskapa biologisk mångfald i älvar i norra En del aktörer har konstaterat att det kan vara svårt att återskapa biologisk mångfald i de mest utbyggda älvarna i norra . rar att miljöerna till stor del redan är förstörda vid storskaliga vattenkraft- I en rapport som beställts av framförs att förutsättningarna för att uppnå nämnvärd ekologisk effekt genom att återskapa vandringsmöj- ligheter för lax och havsöring är obetydliga i de flesta undersökta vattendra- Den främsta orsaken till detta är, enligt rapporten, att merparten av alla ursprungliga lek- och uppväxtområden är överdämda. Av de älvar som undersöktes framkom att det i och finns förutsättningar RINNANDE VATTEN, BIOLOGISK MÅNGFALD OCH VATTENKRAFT för att återskapa en viss naturlig reproduktion. I rapporten konstateras vidare att återskapande av fiskvägar skulle få en betydande verksamhetspåverkan i form av anläggning och skötsel av fiskvägar, biotopvårdsåtgärder samt vattentappningar i torrfåror och fiskvägar.24 i menar att det i några fall kan vara mycket svårt att återskapa mångfalden men att man där kan se till att biflöden fungerar. Även i norra finns dock många ställen med höga restnaturvärden där det är möjligt att återskapa den biologiska mångfalden, men det behövs ändringar i t.ex. tappningsmönster och vandringsvägar. menar att det är möjligt att återskapa biologisk mångfald även i de mest utbyggda älvarna i norra , men företagsekonomiskt skulle det ofta bli mycket dyrt. Det kan finnas en hel del möjliga och rimliga åtgärder i de stora vattendragen i norra , men vissa åtgärder är svårare att genomföra än andra. betonar att vattenförvaltningen ställer krav på att åtgärder ska genomföras även i starkt påverkade vatten. har konstaterat att nyttan från naturvårdssynpunkt med satsningar på att förbättra förhållandena för det biologiska livet i vattendrag skiljer sig kraftigt åt mellan olika vatten och delar av landet. Utredningen konstaterar att åtgärder för förbättrade fiskvandringsmöjligheter i de stora kraftproducerande älvarna i norra kan vara kostsamma bl.a. genom att de kan medföra märkbara kraftförluster. Återställande av vandringsmöjligheter i de mindre vattendragen i de södra delarna av landet kan enligt kräva jämförelsevis mindre uppoffringar men ändå ge en betydande naturnytta. Sammantaget innebär detta att kostnadseffektiva åtgärder sannolikt skulle innebära att mängden förbisläppt fisk varierar mellan olika kraftverk.25 Både småskaliga och storskaliga vattenkraftverk påverkar den biologiska mångfalden Flera aktörer har lyft fram frågan om storskalig kontra småskalig vattenkraft. har framfört att de små vattenkraftverken ofta är strömkraftverk som drivs med det naturligt framrinnande vattnet, vilket innebär att de saknar bl.a. den storskaliga vattenkraftens reglermagasin. Föreningen menar att det finns ett stort intresse för småskalig vattenkraft och att småskalig vattenkraft är ett varsamt bruk av en naturligt förnybar resurs. Föreningen betonar att den som har rådighet över mark och vatten som finns inom den ägda fastigheten, har rätten att bestämma över sin fastighet i enlighet med de lagar och regler som gäller för markägare. har betonat att man stöder samverkan med andra intressegrupper runt vattendragen och uppmuntrar eget ansvar och initiativ till miljöförbättrande åtgärder runt kraftverken för att t.ex. underlätta vandring av ål och annan fisk. Föreningen menar att småskalig vattenkraft kan hindra vandring och fortplantning av laxartad fisk, att extrem korttids- 24Vattenfall, 2009. RINNANDE VATTEN, BIOLOGISK MÅNGFALD OCH VATTENKRAFT reglering kan påverka flora och fauna i gränszonen och att uppdämning kan påverka den biologiska mångfalden. Småskalig vattenkraft innebär dock även fördelar ur miljösynpunkt, bl.a. att den är förnybar, inte leder till några utsläpp, ersätter fossil elproduktion och är förbränningsfri i hela energikedjan. Vattenkraftens samlade påverkan på miljö och klimat är enligt föreningen okänd. menar bl.a. att flodkräftan och flodpärlemusslan inte har slagits ut av vattenkraften. Myndigheter och miljöorganisationer har lyft fram att småskaliga vattenkraftverk kan vara lika dåliga för den biologiska mångfalden som stora kraftverk. Även små kraftverk är vandringshinder men det är lättare att åtgärda problemen vid små kraftverk genom att bygga omlöp. menar att de som driver småskaliga vattenkraftverk tenderar att underskatta de problem för den biologiska mångfalden som vattenkraften orsakar, och konstaterar att det finns många skyddsvärda fiskbestånd som påverkas av den småskaliga vattenkraften. menar att det finns en möjlighet att göra mer för att bevara och återskapa biologisk mångfald vid småskaliga kraftverk. i betonar att miljöproblemen är likartade vid stora och små kraftverk men att graden varierar. I relation till kraftnytta är de små kraftverkens miljöpåverkan betydligt större. menar att både småskalig och storskalig vattenkraft orsakar problem för den biologiska mångfalden: De storskaliga kraftverken har större effekt på den biologiska mångfalden, men eftersom det finns betydligt fler små vattenkraftverk så är deras sammantagna effekt också stor, särskilt om man också beaktar den begränsade elproduktionen. När det gäller de småskaliga kraftverken är påverkansgraden beroende av vilken teknik som används. Även de små kraftverken stänger av vattendragen, särskilt om det finns en damm. Om det är strömkraftverk utgör de också vandringshinder men påverkan är mindre. Dessutom är små kraftverk ofta ekonomiskt lågpotenta och kan därför ha svårt att klara av åtgärder. Trycket på utbyggnad av ny vattenkraft ligger på de små kraftverken.26 Vattenregleringsföretagen och Jämtkraft har framfört att det inte går att uttala sig generellt om små respektive stora vattenkraftverk. Varje anläggning är unik och man måste se till vad man kan göra i varje enskilt fall. menar att om det redan finns ett gammalt kraftverk som effektiviseras och byggs om och om ett omlöp byggs så skulle kunna vara acceptabelt. Flera aktörer har lyft fram att systemet med elcertifikat gör att de små kraftverken subventioneras och kan fortsätta sin verksamhet även om de inte är lönsamma (se vidare avsnitt 6.2). Biologisk mångfald i rinnande vatten handlar om mer än fisk Införandet av , miljökvalitetsmålen och EU:s ramdirektiv för vatten har satt fokus på biologisk mångfald i vattendragen. Från att det huvudsakliga intresset tidigare riktades mot fisk och fiske har den biologiska mångfalden kommit i fokus. Flertalet aktörer har betonat att 26 , intervju . RINNANDE VATTEN, BIOLOGISK MÅNGFALD OCH VATTENKRAFT biologisk mångfald handlar om mer än enskilda fiskarter, även om de för fisket intressanta arterna ofta lyfts fram i debatten. Många andra fiskarter och andra djur och växter berörs. har konstaterat att det inte finns någon aktör som arbetar för de för fisket mindre viktiga arterna. Tjänstemän vid en av vattenmyndigheterna har formulerat sig på följande sätt: Generellt sett har påverkan på biologisk mångfald från vattenkraft fokuserats på fisk, framförallt de ekonomiskt värdefulla fiskarterna lax och öring. I många fall har man antagit att om fiskstatusen avseende dessa arter är god har också resten av ekosystemet god status. Detta är en mycket förenklad bild som inte alltid stämmer med verkligheten. De flesta studierna har koncentrerats till strömsträckorna medan de djupare höljorna och de lugnflytande delarna har lämnats utan undersökning.27 Övriga organismgrupper, såsom bottenfauna, makrofyter28, insekter m.m. har uppmärksammats i mycket liten omfattning. Enligt för distrikt finns dock arter som är hotade och som är direkt beroende av funktioner i vattendragen som störs i samband med regleringar. Studier visar på starkt samband mellan t.ex. bottenfauna och reglering samt makrofyter och reglering av sjöar. Andra studier av bottenfauna nedströms ett småskaligt strömkraftverk visar på ett tydligt samband där artsammansättningen försämrades avsevärt nedströms kraftverket och påverkan avtog med avståndet från kraftverket. Från har framförts att man generellt sett kan konstatera att i de flesta tillstånden för existerande vattenkraftverk har problemen kring biologisk mångfald fokuserat i stort sett enbart på bristande kontinuitet för ett fåtal fiskarter och i vissa fall på brist på vatten nedströms dammen. Beaktande av långsiktiga förändringar i hela systemet saknas däremot. 27Vattenmyndigheten för distrikt, , e-brev . 28Makrofyter är växter i vattenvegetation. 3 Verksamhetsutövarnas insatser för biologisk mångfald 3.1 Fysiska förbättringsåtgärder, avgifter och utsättning Verksamhetsutövarnas ansvar för miljön Ägaren ansvarar för att dammar och vattenkraftverk drivs och underhålls i enlighet med vattendomarna. Enligt är det verksamhetsutövaren som ska utföra de skyddsåtgärder, iaktta de begränsningar och vidta de försiktighetsmått i övrigt som behövs för att förebygga, hindra eller motverka att verksamheten medför skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. Utgångspunkten är att verksamhetsutövaren ska använda bästa möjliga teknik. Verksamhetsutövaren ska vidare hålla sig underrättad om vilken påverkan verksamheten har på miljön. Det är verksamhetsutövarens ansvar att inom verksamheten utreda, genomföra och bekosta de åtgärder som krävs för att miljöanpassa vattenverksamheter. En del av de ekonomiska resurser som vattenkraften skapar används för att kompensera för de ingrepp som vattenkraftsutbyggnaden innebär genom att kraftbolagen betalar bygde- och fiskeavgifter för åtgärder som ska öka livskvaliteten kring vattendragen. Detta regleras i och innebär att industrin betalar de avgifter som fastställs i tillståndet för vattenverksamheten.29 I samband med tillståndsprövning av vattenverksamhet kan miljödomstolen, i stället för en specifik åtgärd, som kompensation för fiskeskada föreskriva en särskild fiskeavgift.30 Denna särskilda fiskeavgift kan utgå antingen som ett årligt belopp eller som ett engångsbelopp. I samband med att fiskeavgift fastställs föreskrivs ändamål för avgiftens nyttjande. Denna föreskrift kan ha olika lydelse, men är normalt relativt allmänt skriven. Beslut om hur avgiften ska användas fattas av eller . Genom ett tidigare beslut från om delegering ligger beslutsrätten för nyttjandet av de flesta fiskeavgifterna på landets 21 länsstyrelser. Avgiften ska användas för fiskefrämjande åtgärder i det berörda vattenområdet eller i angränsande vattendrag. Exempel på sådana åtgärder är biotop- 29Se bl.a. , 2001. Som exempel kan nämnas att Eon på sin webbplats uppger att företaget betalar ca i fiske- och bygdeavgifter . Det kan också nämnas att vattenkraften åläggs en särskild fastighetsskatt. Denna har ett fiskalt utjämnande syfte i förhållande till annan elproduktion och kan enligt inte sägas vara ett styrmedel för att minska eller kompensera fysisk miljöpåverkan från vattenkraften, se SOU 2010:17. 306 kap. 5 § lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet. VERKSAMHETSUTÖVARNAS INSATSER FÖR BIOLOGISK MÅNGFALD åtgärder, fiskutsättningar m.m. Kommuner, fiskevårdområdesföreningar m.fl. kan ansöka om bidrag av fiskeavgifterna. Ett stort antal fiskeavgifter enligt olika lagar har fastställts . Det finns t.ex. sammanlagt drygt tusen domar som rör särskilda fiskeavgifter enligt gamla vattenlagen. Dessutom kan en s.k. allmän avgift fastställas för främjande av fisket inom landet.31 Dessa allmänna fiskeavgifter nyttjas numera huvudsakligen av för forskningsändamål. För något större vattenverksamheter är det vanligt att båda typerna av avgift utdöms.32 Fiskeavgiften förvaltas av . Den årliga fiskeavgiften ska tas ut fr.o.m. kalenderåret närmast då arbeten eller andra åtgärder som inverkar på vattenförhållandena påbörjades eller då beslut om lagligförklaring meddelades t.o.m. det år då verksamheten läggs ned. Årlig fiskeavgift ska före varje kalenderårs utgång betalas till . Engångsavgift ska betalas till senast som anges när avgiften bestäms (se även avsnitt 6.1.3).33 Fiskeavgiftsmedel är beslutade i domstol tillsammans med de villkor som finns föreskrivna för användandet. Villkoren finns i ett mycket stort antal domar, alla med olika villkor och som regel avgränsade geografiskt.