eunbil · GY0N2934BF · 2011-01-01 00:00:00 — Det är centralt att en översyn av Schengenutvärderingen tar sin utgångspunkt i att värna den fria rörligheten och vid bedömningen av konkreta förslag måste den fria rörligheten alltid beaktas. Det finns därför anledning till stor försiktighet om man inför en ny möjlighet att återinföra gränskontroll mot ett visst Schengenland. En sådan eventuell ny korrigeringsmekanism, innebärande att kontroll vid inre gräns kan återinföras tillfälligt och efter ett gemensamt beslut, ska användas som ett sista steg när andra metoder för att säkerställa en korrekt regeltillämpning är uttömda. En ny mekanism måste kombineras med en mer ingående revision av Schengenutvärderingssystemet. Det är däremot mycket tveksamt om återinförande av kontroll vid inre gräns är en lämplig åtgärd i situationer då länder utsätts för ett tillfälligt ökat tryck vid externa kriser. I sådana fall måste solidaritetstanken vara rådande och andra åtgärder bör istället vidtas. Åtgärder som kan komma att vidtas får inte leda till ökade utgifter utan finansieras genom omprioritering inom befintlig ram. b) Meddelande om migration och asyl inom EU Den andra årsrapporten om genomförandet av den europeiska pakten för invandring och asyl Avsikten med behandlingen i rådet Presentation av kommissionen. behandling i och riksdagsutskott Inför 3-4 juni 2010. Bakgrund I enlighet med vad som fastställdes i den Europeiska pakten för invandring och asyl som antogs av ska kommissionen ta fram en rapport som redogör för utvecklingen på asyl- och migrationsområdet under föregående år. Rapporten utgår från de mål som uppsattes i pakten, samt relevanta delar i Stockholmsprogrammet. Rapporten är den andra årsrapporten , vilken tagits fram på basis av de nationella årsrapporter. Rapporten väntas även ligga till grund för den årliga migrationsdebatten vid det som äger rum . Rapporten redogör för utvecklingen på nationell och på EU-nivå samt ger rekommendationer om fortsatta åtgärder. Rapporten är indelad i följande avsnitt; laglig invandring och arbetskraftsinvandring, asyl, integration, effektivare gränskontroll, ensamkommande barn och den externa dimensionen av migrationspolitiken. Rapporten tar särskilt upp behovet av att bättre matcha utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden och framhåller att behovet av arbetskraftsinvandring kommer öka i takt med att den demografiska utvecklingen leder till en åldrande befolkning inom EU. Vidare framhålls att det gemensamma europeiska asylsystemet ska vara på plats och att en överenskommelse bör nås gällande ett gemensamt europeiskt vidarebosättningssystem. I fråga om gränskontroll är det viktigt att man kommer överens om den reviderade Frontexförordningen. I sitt meddelande understryker kommissionen vikten av att överenskommen lagstiftning också genomförs på medlemsstatsnivå . Svensk ståndpunkt ger stöd till meddelandet där kommissionen tar ett samlat och balanserat grepp på detta breda politikområde. Det är positivt att kommissionen noterar att behovet av arbetskraftsinvandring kommer öka i takt med att den demografiska utvecklingen leder till en åldrande befolkning inom EU. Vidare är det positivt att meddelandet framhåller att det gemensamma europeiska asylsystemet ska vara på plats och att en överenskommelse bör nås gällande ett gemensamt europeiskt vidarebosättningssystem. c) Kommissionens meddelande om en dialog om migration, rörlighet och säkerhet med södra Avsikten med behandlingen i rådet Presentation av kommissionen. Bakgrund Kommissionens meddelande om en dialog om migration, rörlighet och säkerhet med länderna i södra som antogs , är ett svar på den uppmaning gav vid sitt möte om att kommissionen före ska presentera en kapacitetsplan för hur hantering av migration och flyktingsströmmar i ska kunna utvecklas. I meddelandet tar kommissionen sikte på mer långsiktiga åtgärder inom ramen för genomförandet av den globala ansatsen för migration och man lyfter särskilt fram vikten av att ingå partnerskap för rörlighet med länderna i södra . En rad möjliga kapacitetsbyggande åtgärder listas som kan åtföljas av utökad möjlighet till rörlighet. föreslås att en ökad rörlighet bör vara beroende av uppfyllandet av vissa kriterier, bland annat på områdena för återvändande, återtagande, gränskontroll och polisiära insatser. Svensk ståndpunkt ser positivt på att kommissionen har tagit ett samlat grepp i frågan och på att man, liksom i meddelandet om migration, framhåller att EU i kombination med kortsiktiga åtgärder för att möta den akuta situationen måste ta sikte på de mer långsiktiga åtgärderna med fokus på dialog och partnerskap med tredje länder med utgångspunkt i EU:s globala ansats för migration. Frågan om konditionalitet är en viktig aspekt men måste användas med urskillning så att det inte blir kontraproduktivt. Åtgärder som kan komma att vidtas får inte leda till ökade utgifter utan finansieras genom omprioritering inom befintlig ram. = Rådets slutsatser Som ytterligare ett led i förberedelserna för Europeiska rådets möte hoppas ordförandeskapet att vid sitt möte ska kunna anta rådsslutsatser på basis av innehållet i de tre ovan nämna meddelandena. Något utkast till slutsatser har ännu inte tillställts . Rådets slutsatser om fastställande av Europeiska unionens återtagandestrategi (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Antagande av rådsslutsatser. Dokument KOM (2011) 76 Fakta-PM 2010/11:FPM90 behandling i och riksdagsutskott Inför RIF-råden , och . Bakgrund I Stockholmsprogrammet uppmanar att lägga fram en utvärdering av EU:s återtagandeavtal. En utvärdering i form av ett meddelande presenterades av kommissionen . På grundval av meddelandet har det ungerska ordförandeskapet presenterat ett utkast till rådsslutsatser. Svensk ståndpunkt En ny strategi för EU:s återtagandeavtal bör fastställas, i syfte att bidra till att EU:s återtagandeavtal utformas på ett mer ändamålsenligt sätt och att underlätta framtida förhandlingar. Rådsslutsatserna motsvarar detta behov. kan därför godkänna slutsatserna. Se vidare i bifogad promemoria. (ev.) för kampen mot terrorism (Sr ) = Diskussionsunderlag = Rapport om genomförandet av den reviderade strategin avseende terrorismfinansiering Avsikten med behandlingen i rådet Allmän diskussion om den övergripande EU-strategin, de åtgärder som har vidtagits i enlighet med denna och områden där ytterligare åtgärder skulle kunna vidtas samt presentation av en rapport om genomförandet av den reviderade strategin avseende terrorismfinansiering. Dokument: 10622/11 JAI 353 ECOFIN 282 (bifogas) behandlad i och i riksdagsutskott: - (Information om arbetet inom EU mot terrorismen lämnades senast inför .) Bakgrund EU:s samordnare mot terrorism (EU Counter-terrorism Coordinator, CTC), , presenterar regelbundet sammanfattande och framåtblickande diskussionsunderlag för rådet om arbetet inom EU mot terrorism för rådet. Dessa dokument bygger på prioriteringarna i EU:s övergripande strategi för kampen mot terrorism och på CTC:s egna överväganden. Det diskussionsunderlag som har presenterats inför rådsmötet behandlar den nya politiska och säkerhetspolitiska situationen efter död, men ger också ett antal framåtblickande rekommendationer, fördelade på fyra huvudområden som CTC valt: 1. Förebyggande arbete, 2. Transportsäkerhet, 3. Närmare samarbete med säkerhetsindustrin, samt 4. Svensk ståndpunkt stödjer rent allmänt arbetet inom EU mot terrorism. Alla åtgärder i kampen mot terrorismen måste ske i enlighet med de mänskliga rättigheterna och de principer som kännetecknar en demokratisk rättsstat. Vidare stödjer CTC:s arbete och kan i princip ställa sig bakom valet av diskussionsämne, de fyra nämnda huvudområdena samt många av de synpunkter, rekommendationer och åsikter som CTC framför. CTC nämner bl.a. behovet av förbättrad säkerhet för gods- och tågtrafik, vilket även ingick i det förra diskussionspappret . Kommissionens framstegsrapport om arbetet med att stärka skyddet för flygfrakt - genomförandet av av (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Presentation av kommissionen. Bakgrund kommer att överlämna kompletterande underlag till med information om dagordningspunkten 16. Kampen mot organiserad brottslighet Utkast till rådets slutsatser om fastställande av EU:s prioriteringar för kampen mot organiserad brottslighet samt presentation av om bästa praxis i fråga om organiserad brottslighet (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Godkänna rådsslutsatser om fastställande av EU:s prioriteringar för kampen mot organiserad brottslighet samt presentation av en handbok om bästa praxis i fråga om organiserad brottslighet. Bakgrund I Stockholmsprogrammet, som antogs under det svenska ordförandeskapet i EU, framgår att ministerrådet ska anta en strategi mot organiserad brottslighet och andra säkerhetshot samt identifiera prioriteringar och utveckla metoder för samarbetet mellan medlemsländerna. Det första steget, den interna säkerhetsstrategin (ISS), antogs av rådet . Nästa steg, att utarbeta prioriteringar och metoder, har utformats av det belgiska ordförandeskapet och behandlats i den ständiga kommittén för operativt samarbete i frågor som rör den inre säkerhet (COSI). Detta arbete utmynnade i ett rådsbeslut den 8-9- om att inrätta en flerårig s.k. policycykel för EU som syftar till att steg för steg ta fram underrättelsebaserade prioriteringar och rutiner för att effektivt genomföra och följa upp de projekt mot organiserad brottslighet som beslutas av rådet. Det är dessa prioriteringar för som rådet nu ska ta ställning till. När rådet fattat sitt beslut kommer kommissionen i samverkan med COSI och övriga EU-myndigheter att utarbeta strategiska planer för respektive beslutad prioritering. I nästa steg, implementeringsfasen, får Europol i samverkan med övriga EU-myndigheter och med stöd av en expertgrupp med representanter från nationella brottsbekämpande myndigheter i uppdrag att omsätta de långsiktiga strategierna till konkreta åtgärder i operativa handlingsplaner. När en operativ handlingsplan fastställts kan denna slutligen utmynna i en samordnad polisinsats med flera medlemsstater inblandade riktad mot exempelvis människohandel, narkotika eller någon annan av de prioriterade brottstyper som rådet beslutat om. I steg fyra, när projektet/insatsen är genomförd, görs en utvärdering i syfte att ge värdefull information till nästa policycykel. Svensk ståndpunkt Vid arbete i rådet på tjänstemannanivå med förslag till EU:s prioriteringar för kampen mot organiserad brottslighet har och övriga medlemsstaters synpunkter i huvudsak beaktats av ordförandeskapet. torde därför kunna godkänna utkastet till rådsslutsatser om sådana prioriteringar. Se vidare i bifogad promemoria. Schengenutvärdering av (Sr ) Utkast till rådets slutsatser om avslutande av processen med utvärdering av läget i förberedelser inför genomförandet av alla bestämmelserna i Avsikten med behandlingen i rådet Anta slutsatser som formellt avslutar utvärderingsprocessen avseende och konstaterar att visat sig redo att tillämpa på ett korrekt sätt. Därmed finns förutsättningar för rådet att i ett senare skede besluta om anslutning av till Schengenområdet. - Generellt om inleddes som ett mellanstatligt samarbete mellan medlemsländer som sinsemellan ville påskynda genomförandet av fri rörlighet för personer. Samarbetet innebär sammanfattningsvis att personkontrollen vid gränserna mellan de anslutna länderna tas bort men att ett antal s.k. kompensatoriska åtgärder införs genom att länderna följer ett gemensamt regelverk (Schengen acquis). I och med Amsterdamfördraget (1997/1999) inkorporerades i och blev således en del av den gemensamma EU-acquin. Alla länder som därefter ansluts till EU förväntas även ansluta sig till . är bindande för medlemsstaterna då de ansluts till EU. En del av reglerna i synnerhet de som innebär att gränskontrollen vid inre gräns tas bort ska emellertid tillämpas först efter att rådet godkänt medlemsstatens förmåga att tillämpa regelverket på ett korrekt sätt. För att kunna bedöma denna förmåga utvärderas länderna inom ramen för Schengens utvärderingsmekanism. Kriterierna för utvärderingen utgörs av de relevanta delarna av kompletterat av praktiska anvisningar i gemensamma handböcker. De områden som utvärderas är: gränskontrollen vid yttre gräns, hur polissamarbetet fungerar, om det finns ett adekvat dataskydd, hur viseringsutfärdandet fungerar och förmågan att nyttja Schengens informationssystem. Rådsarbetsgruppen med ansvar för Schengenutvärderingar upprättar rapporter över de utvärderade områdena. Med rapporterna som grund bereds sedan rådsslutsatser där rådet konstaterar att kandidatlandet bedöms ha förutsättningar att tillämpa regelverket på ett korrekt sätt. Därmed finns förutsättningar att genom ett rådsbeslut formellt ange från vilket datum ska tillämpas i sin helhet i landet (m.a.o. datumet för när gränskontrollen vid inre gränser upphävs). Processen för utvärdering av förmåga att tillämpa inleddes . Utvärderingarna är nu genomförda och utvärderingsteamen har funnit att har förmågan att tillämpa på ett korrekt sätt. Därmed är de formella förutsättningarna uppfyllda för rådet att senare fatta beslut om full tillämpning av regelverket i . När ett sådant beslut kommer fattas avseende är dock oklart. Svensk ståndpunkt kan godkänna rådsslutsatser som formellt avslutar utvärderingsprocessen avseende och konstaterar att visat sig redo att tillämpa på ett korrekt sätt. Se vidare i bifogad promemoria. Schengenutvärdering av (Sr ) Utkast till rådets slutsatser om avslutande av processen med utvärdering av läget i förberedelser inför genomförandet av alla bestämmelserna i Avsikten med behandlingen i rådet Anta slutsatser som formellt avslutar utvärderingsprocessen avseende och konstaterar att visat sig redo att tillämpa på ett korrekt sätt. Därmed finns förutsättningar för rådet att i ett senare skede besluta om anslutning av till Schengenområdet. - Generellt om inleddes som ett mellanstatligt samarbete mellan medlemsländer som sinsemellan ville påskynda genomförandet av fri rörlighet för personer. Samarbetet innebär sammanfattningsvis att personkontrollen vid gränserna mellan de anslutna länderna tas bort men att ett antal s.k. kompensatoriska åtgärder införs genom att länderna följer ett gemensamt regelverk (Schengen acquis). I och med Amsterdamfördraget (1997/1999) inkorporerades i och blev således en del av den gemensamma EU-acquin. Alla länder som därefter ansluts till EU förväntas även ansluta sig till . är bindande för medlemsstaterna då de ansluts till EU. En del av reglerna i synnerhet de som innebär att gränskontrollen vid inre gräns tas bort ska emellertid tillämpas först efter att rådet godkänt medlemsstatens förmåga att tillämpa regelverket på ett korrekt sätt. För att kunna bedöma denna förmåga utvärderas länderna inom ramen för Schengens utvärderingsmekanism. Kriterierna för utvärderingen utgörs av de relevanta delarna av kompletterat av praktiska anvisningar i gemensamma handböcker. De områden som utvärderas är: gränskontrollen vid yttre gräns, hur polissamarbetet fungerar, om det finns ett adekvat dataskydd, hur viseringsutfärdandet fungerar och förmågan att nyttja Schengens informationssystem. Rådsarbetsgruppen med ansvar för Schengenutvärderingar upprättar rapporter över de utvärderade områdena. Med rapporterna som grund bereds sedan rådsslutsatser där rådet konstaterar att kandidatlandet bedöms ha förutsättningar att tillämpa regelverket på ett korrekt sätt. Därmed finns förutsättningar att genom ett rådsbeslut formellt ange från vilket datum ska tillämpas i sin helhet i landet (m.a.o. datumet för när gränskontrollen vid inre gränser upphävs). Processen för utvärdering av förmåga att tillämpa inleddes . Utvärderingarna är nu genomförda och utvärderingsteamen har funnit att har förmågan att tillämpa på ett korrekt sätt. Därmed är de formella förutsättningarna uppfyllda för rådet att senare fatta beslut om full tillämpning av regelverket i . När ett sådant beslut kommer fattas är dock oklart. Svensk ståndpunkt kan godkänna rådsslutsatser som formellt avslutar utvärderingsprocessen avseende och konstaterar att visat sig redo att tillämpa på ett korrekt sätt. Se vidare i bifogad promemoria. Rådets resolution om en färdplan för att stärka brottsoffers rättigheter och skyddet av brottsoffer, särskilt i samband med straffrättsliga förfaranden (Sr ) = Rådets slutsatser Avsikten med behandlingen i rådet Godkänna rådsslutsatser om färdplanen för brottsoffers rättigheter. Bakgrund Kommissionen planerade att lägga fram ett förslag till revidering av rambeslutet om brottsoffers ställning i straffrättsliga förfaranden (2001/220/RIF). Detta mot bakgrund av att ett flertal utvärderingar hade pekat på att rambeslutet delvis är dåligt genomfört. Kommissionen valde dock att invänta Lissabonfördragets ikraftträdande innan man påbörjade arbetet med ett nytt brottsoffer-direktiv, ett direktiv som är tänkt att ersätta ovan nämnda rambeslut. Under det svenska ordförandeskapet i EU 2009 antogs bl.a. råds-slutsatser, som syftade till att höja ambitionsnivån gällande genomförandet av brottsoffers rättigheter inom unionen. Ett avsnitt om brottsoffers rättigheter finns också med i Stockholmsprogrammet. antog kommissionen ett åtgärdspaket för att stärka brottsoffers rättigheter i EU. Kommissionens förslag är ett steg mot ökat fokus på brottsoffer och deras behov i EU-ländernas rättssystem. Brottsofferpaketet består av tre delar; ett meddelande, ett förslag till direktiv om miniminormer för brottsoffer och ett förslag till förordning om ömsesidigt erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga förfaranden. Det ungerska ordförandeskapet i EU har som komplement till kommissionens åtgärdspaket för att stärka brottsoffers rättigheter tagit initiativ till en färdplan (rådsresolution) för brottsoffers rättigheter. Färdplanen presenterades och den har behandlats vid fyra mötestillfällen i rådet (tjänstemannanivå). Svensk ståndpunkt Arbetet med att stärka rättigheterna för brottsoffer i EU är en viktig fråga, som har drivit . är positivt till ordförandeskapets initiativ. Se vidare i bifogad promemoria. e-juridik (Sr ) a) Rapport från Arbetsgruppen för e-lagstiftning b) Reviderad färdplan Implementering av handlinsplanen för europeisk e-juridik Avsikten med behandlingen i rådet Rådet förväntas notera det arbete som har slutförts av 2011 och godkänna den reviderade färdplanen för genomförandet av handlingsplanen för e-juridik. Dokument a) 9369/1/11 REV 1 EJUSTICE 38 JURINFO 24 JUSTCIV 103 JUSTPEN 1 + COR 1 + COR 2 (bifogas) b) 10331/11 EJUSTICE 42 JUSTCIV 133 COPEN 114 JAI 334 + COR 1 + COR 2 (bifogas) dokument 9714/1/10 REV 1 LIMITE EJUSTICE 59 behandlad i och i riksdagsutskott: - Bakgrund Vid rådets möte antogs en handlingsplan för europeisk e-juridik. I planen anges konkreta prioriteringar och en tidplan för att utveckla arbetet med e-juridik. Syftet med arbetet är att förbättra medborgarnas tillgång till rättsväsendet genom att utveckla användningen av informations- och kommunikationsteknik inom juridiken, särskilt genom att skapa en europeisk juridikportal på Internet. lanserades den första versionen av e-juridikportalen. Portalen innehållet information på 22 språk om bl.a. misstänkta och brottsoffers rättigheter, företags- och konkursregister samt översiktlig information om hur rättssystemen fungerar i de olika EU-länderna. Dessutom finns länkar till andra användbara webbsidor. Tanken är att senare versioner av portalen successivt ska tillföra ytterligare och mer avancerade tjänster. För att bedöma och planera genomförandet av handlingsplanen för e-juridik upprättade arbetsgruppen för e-lagstiftning en färdplan som godkändes av rådet . Under diskussionerna enades man om att färdplanen bör spegla utvecklingen av arbetet och således revideras regelbundet. Rådet uppmanade vid sitt möte arbetsgruppen att före utgången av förelägga rådet en rapport om vilka framsteg som gjorts inom området för europeisk e-juridik. Rådsarbetsgruppen för e-lagstiftning presenterar nu en reviderad färdplan och en lägesrapport som redogör för arbetet i rådsarbetsgruppen för e-lagstiftning under innevarande ordförandeskap. Svensk ståndpunkt noterar lägesrapporten och kan godkänna den reviderade färdplanen för genomförandet av handlingsplanen för e-juridik. EU:s anslutning till om skydd för de mänskliga rättigheterna (Sr ) = Lägesrapport Avsikten med behandlingen i rådet Information om förhandlingsläget i de pågående förhandlingarna mellan EU och om EU:s anslutning till . Dokument Något dokument för behandling i rådet har inte presenterats. behandling i och riksdagsutskotten om förhandlingarna mellan EU och om anslutningen till har inte behandlats tidigare i . och justitieutskottet har informerats om förhandlingarna respektive . Frågan om rådets beslut om förhandlingsmandatet har behandlats tidigare i , och , i justitieutskottet och i . Bakgrund Genom Lissabonfördraget infördes en rättslig grund, och en skyldighet, för EU att ansluta sig till . Rådet beslutade ett mandat för kommissionen att inleda förhandlingar med om ett anslutningsavtal. och har förhandlingar ägt rum vid sju olika tillfällen inom ramen för en informell arbetsgrupp under för mänskliga rättigheter (CDDH). Arbetsgruppen (CDDH-UE) har fått i uppdrag att utforma förslag till avtalslösningar för anslutningen. Enligt tidtabellen för arbetet i den informella arbetsgruppen ska förhandlingarna vara avslutade . Därefter behöver styrkommittén (CDDH) ytterligare tid för att färdigbehandla avtalsutkastet innan det läggs fram för . mandat löper till . Förhoppningen är att ska kunna godkänna avtalet /2012. Vid rådets beslut om godkännande av avtalet krävs enhällighet. Det slutliga avtalet måste godkännas av samtliga medlemsstater enligt medlemsstaternas nationella konstitutionella bestämmelser. Det måste också godkännas av samtliga övriga parter till . Rådets slutsatser om åminnelsen av brott som begåtts av totalitära regimer (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet förväntas godkänna rådsslutsatser om åminnelsen av brott som begåtts av totalitära regimer. Dagordningspunkten kommer att behandlas som en s.k. falsk B-punkt. Dokument: det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument 10758/11 FREMP 63 JAI 367 COHOM 151 DROIPEN 48 (bifogas) behandlad i och i riksdagsutskott: - (Inför informerades om kommissionens rapport åminnelsen av brott som begåtts av totalitära regimer.) Bakgrund Rambeslutet om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet som antogs innehåller bestämmelser om vilka rasistiska och främlingsfientliga handlingar som ska vara straffbelagda enligt nationell rätt. Det omfattar bl.a. offentligt urskuldande, förnekande och flagrant förringande av folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Rambeslutet är begränsat till brott som begås på grundval av ras, hudfärg, religion, härstamning eller nationellt eller etniskt ursprung. Det omfattar inte brott som begås på andra grunder, t.ex. av totalitära regimer. Under förhandlingarna framfördes önskemål från vissa medlemsstater om att rambeslutet skulle omfatta även övergrepp av totalitära regimer, vilket dock inte fick tillräckligt stöd. Som en kompromiss nåddes enighet om ett uttalande från rådet som togs till protokollet vid antagandet. Uttalandet innehåller bl.a. en uppmaning till kommissionen att undersöka och rapportera till rådet huruvida ytterligare ett instrument behövs. Av kommissionens rapport, som lämnades , framgår bl.a. att det inte finns utrymme för ytterligare harmonisering på EU-nivå. Det anges även att rapporten kan ligga till grund för vidare diskussioner om hur EU kan bidra till åminnelse av brott som begåtts av totalitära regimer. Kommissionen presenterade sin rapport för ministrarna vid rådsmötet . Ordförandeskapet har tagit fram ett utkast till rådsslutsatser.