eunbil · GY0N25577A · 2011-01-01 00:00:00 — Rådets möte (miljöministrarna) Kommenterad dagordning A-punkter A-punktslistan är ännu inte känd. Förslag till och rådets direktiv om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter (WEEE) - politisk överenskommelse Avsikten med behandlingen i rådet Vid rådsmötet avses en politisk överenskommelse uppnås. Utestående frågor till mötet är framför allt omfattningen (scope) av direktivet, insamlingsmål och återvinningsmål. Bakgrund Förslaget innebär en omarbetning av det befintliga direktivet 2002/96/EG (WEEE-direktivet) om förebyggande och behandling av avfall från elektriska och elektroniska produkter trädde i kraft . Bakgrunden till tillkomsten av WEEE-direktivet är att elektriska och elektroniska produkter kan innehålla miljöfarliga ämnen såsom exempelvis kvicksilver, bly, kadmium och bromerade flamskyddsmedel. Föreslagen svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar omarbetning av WEEE-direktivet. Regeringen är generellt positiv till ett högt miljöskydd utan onödiga merkostnader för konsumenter, företag och myndigheter. Regeringen stöder incitament för att öka insamlingen av elprodukter. Regeringen är vidare positiv till en ökad återvinning och återanvändningen av elprodukter, i linje med EU:s avfallshierarki. Emellertid bör man vara uppmärksam på problem som är förknippade med återanvändning, särskilt illegal export och energiförbrukning. Det är också viktigt att det finns möjlighet att utöva en effektiv tillsyn och kontroll över de producenter som sätter EEE produkter på marknaden. föredrar en öppen omfattning med översynsklausul men kan vara flexibel till en mer begränsad omfattning. Förslaget har tidigare behandlats i och samt och . Se vidare bilaga 1. Förslag till och rådets förordning om ändring av direktiv /18/EG vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorier Diskussion Avsikten med behandlingen i rådet Vid rådsmötet kommer en diskussion att hållas utifrån två frågeställningar. Bakgrund presenterade kommissionen ett förslag till en EU-förordning som tillfogar en artikel 26b till direktiv /18/EG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer (GMO) i miljön. Artikeln ger medlemsstaterna möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av GMO inom sina territorier även om den aktuella grödan har fått ett EU-godkännande för odling. Utöver det föreslås inga förändringar när det gäller själva hanteringen av ansökningar och godkännanden av GMO i EU. Miljö- och hälsoskäl får inte åberopas som grund för ett förbud enligt den föreslagna artikel 26b eftersom dessa skäl redan har beaktats i den riskvärdering som föregår ett EU-godkännande. Kommissionen har vidare klargjort att rent ekonomiska skäl inte kan godtas. De skäl som anges för förbud enligt artikel 26b ska också vara i överensstämmelse med fördragen och i enlighet med EU:s internationella förpliktelser, till exempel WTO-bestämmelserna. Genom att gå vissa medlemsstater till mötes i frågan om att begränsa odling av GMO hoppas kommissionen att dessa medlemsstater i högre grad kan förmås att rösta för att godkänna GMO för odling när en riskvärdering visat att den är säker för människa, djur och miljö. Kommissionen anför att förslaget att låta medlemsstaterna under vissa förutsättningar själva bestämma över huruvida man vill tillåta odling av en GMO ligger i linje med subsidiaritetsprincipen. Kommissionen har även i uppgift av rådet att lägga fram nya riktlinjer för miljöriskbedömning av GMO, en rapport om socioekonomiska konsekvenser av GMO-användning samt ett förslag till tröskelvärde för inblandning av GMO i konventionellt GMO utsäde. Rådets rättstjänst (RRT) kom med sitt utlåtande om förslaget . RRT ifrågasätter den rättsliga grunden för förslaget och ställer sig tveksamma till om förslaget faktisk öppnar för att ge medlemsstaterna den frihet att tag egna beslut som kommissionen påstår. Miljöråden 2010 diskuterade förslaget i ljuset av rådets slutsatser . En rad medlemsstater var mycket kritiska till förslaget. En lång rad medlemsstater var försiktigt positiva. Alla var dock mycket undrande över vilka grunder besluten om förbud kan tas på utan att komma i konflikt med inre marknaden och WTO. Förslaget har varit på remiss i . Remissinstansernas åsikterna om förslaget går isär. Ett antal länsstyrelser och kommuner tillstyrker förslaget, det gör även och Konsumenter. , , , Ekologiska lantbrukarna och SLU m. fl. avstyrker förslaget på olika grunder. Många instanser ser otydligheter i och problem med förslaget och dess implementering. Den tillfälliga rådsarbetsgrupp som behandlar förslaget har bara haft ett möte under det ungerska ordförandeskapet. Kommissionen presenterade då en indikativ lista med skäl som skulle kunna åberopas av medlemsstaterna om de önskade begränsa eller förbjuda odling av GMO nationellt. Ordförandeskapet har presenterat två frågeställningar inför rådsmötet. De handlar om vilka skäl som medlemsstaterna anser kan ligga till grund för att begränsa GMO-odling samt vilka skäl medlemsstaterna skulle vilja lägga till kommissionens indikativa lista. Förslag till svensk ståndpunkt Generellt gäller för den svenska positionen att regeringen vill se lösningar som säkrar miljö och hälsa och som är i överensstämmelse med inre marknadens och . välkomnar kommissionens ansträngningar för att lösa problemen inom GMO-området, men ser också svårigheter med det presenterade förslaget. avvaktar vidare resultatet av kommissionens arbete med de övriga uppdragen och fortsatta klarlägganden i ad hoc-arbetsgruppen gällande inre marknad och WTO för att kunna göra en helhetsbedömning innan vi låser oss vid en slutgiltigt ståndpunkt. är vidare mån om att kärnan i , nämligen en vetenskapligt grundad fallspecifik riskbedömning av GMO även i fortsättningen ska vara grunden för godkännande av GMO inom EU. välkomnar att kommissionen har tagit fram den indikativa listan som enligt kommissionen ska ses som vägledning och inte vara en del av det föreslagna direktivet. Förslaget har tidigare behandlats i 2010. (ev.) Godkännande av A-punktslistan A-punktslistan är ännu inte känd. Klimatförändring: Uppföljning av av rådets slutsatser Avsikten med behandlingen i rådet Vid rådsmötet ska rådsslutsatser om uppföljning av klimatkonferensen 16 i antas. Bakgrund Den sextonde partskonferensen inom klimatkonventionen (UNFCCC) respektive det sjätte partsmötet inom Kyotoprotokollet ägde rum i , , . På kommer rådsslutsatser att antas om EU:s syn på utfallet i och synen på processen fram till nästa partskonferens (COP17) i , . Utestående frågor inför rådsmötet gäller framförallt paragraf 4 om EU:s syn på ett rättsligt bindande avtal och om hur EU uttrycker sig kring Kyotoprotokollets roll men även skrivningar om att sätta pris på utsläpp i paragraf 19. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar utkastet till rådsslutsatser. stödjer att EU tydligt lyfter fram EU:s övergripande mål om ett globalt bindande ramverk i paragraf 4. anser att EU tydligt bör understryka sin öppenhet för en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet i paragraf 4. anser även att EU måste fortsätta vara ledande genom att utveckla sin interna klimatpolitik och välkomnar därför de framtida diskussionerna utifrån kommissionens kommande meddelande om en vägkarta mot ett koldioxidsnål samhälle 2050 (se dagordningspunkt 10.a). verkar för en tydlig skrivning i rådsslutsatserna om vikten av att sätta pris på utsläpp (paragraf 19). Förslaget har inte behandlats tidigare i . Se vidare bilaga 2. Översynen av gemenskapens kvicksilverstrategi Antagande av rådets slutsatser Avsikten med behandlingen i rådet Vid rådsmötet ska rådsslutsatser antas. Bakgrund () presenterade sitt meddelande om en kvicksilverstrategi för gemenskapen (Community Strategy Concerning Mercury, KOM 2005 20 slutlig). I KOM meddelande om översynen av gemenskapens kvicksilverstrategi (KOM (2010) 723 slutlig) utlovas en livscykelanalys om dentalt amalgam till slutet av 2011. KOM har senare muntligen meddelat att de avser att även låta studien omfatta batterier. Vid fattades ett beslut om att inleda förhandlingar om en ny global kvicksilverkonvention. Förhandlingarna befinner sig i ett avgörande skede under 2011-12. Överväganden om ytterligare åtgärder inom EU kan således skicka positiva signaler till övriga delegationer liksom komma att påverka EU:s position i dessa delar. Det finns en utestående fråga i rådsslutsatserna som handlar om önskemål om en ny paragraf. Det är bl.a. som vill att en ny paragraf ska omfatta behovet av ytterligare utfasning av kvicksilveranvändningen i produkter. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar EU-ordförandeskapets ansträngningar att komma överens om en kompromisstext men har en reservation, där vill tillföra en ny paragraf om ytterligare utfasning av användningen av kvicksilver i alla produkter. vill att rådsslutsatserna ska ge vägledning till kommissionen om att ytterligare öka sina ambitioner, inom EU såväl som internationellt. I övrigt stödjer rådsslutsatserna. Förslaget har inte behandlats tidigare i . Se vidare bilaga 3. Den gemensamma jordbrukspolitiken mot 2020: Att klara framtidens utmaningar i fråga om livsmedel, naturresurser och territoriell balans Diskussion Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet har tagit fram frågeställningar om kommissionen meddelande om CAP för perioden 2020 för diskussion på rådsmötet. Frågeställningarna handlar om i vilken utsträckning den första och andra pelaren bäst nyttjas för att bidra till leveransen av och överensstämmelse med särskilda miljötjänster och krav, samt hur stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken kan utvecklas så att det säkerställer genomförandet av de huvudsakliga målen i miljöpolitiken. Bakgrund Kommissionen presenterade ett meddelande om den framtida gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) . Meddelandet ska ligga till grund för de förhandlingar som inleddes vid jordbruks- och fiskerådet . Förslag till svensk ståndpunkt anser att kommissionens meddelande har en alltför låg ambitionsnivå och att det krävs fortsatt kraftfulla reformer av CAP med inriktning på väsentligt lägre utgifter, ökad marknadsorientering och ett ökat relativt fokus på politiken för landsbygdsutveckling och miljöåtgärder inom landsbygdsprogrammet. Meddelandet har varit föremål för information i Miljö- och jordbruksutskottet och samt och . Meddelandet har också varit föremål för samråd med och samt 2011. Meddelandet har dessutom varit föremål för överläggning med Miljö- och jordbruksutskottet . Bidrag till EU-terminen Diskussion Avsikten med behandlingen i rådet Vid rådsmötet ska en diskussion hållas utifrån ordförandeskapets frågor. Bakgrund Vid Europeiska rådets toppmöte och antogs den s.k. 2020-strategin för jobb och tillväxt. Ett av de fem s.k. överordnade mål som slogs fast för strategin upprepade de 20/20/20-mål för växthusgasutsläpp, förnybar energi och energieffektivisering som antogs av . Strategin lanserade också en ny planeringstermin för 2020-strategin som startade då kommissionen presenterade sin årliga tillväxtrapport och en framstegrapport om genomförandet av EU2020. Framstegsrapporten utvärderar uppfyllelsen av de överordnade målen utifrån de nationella mål som medlemsstaterna rapporterat in i de nationella reformprogrammen. Debatten kommer att utgå från ett antal frågor som distribuerats på förhand och som baserats på tillväxtrapporten, framstegsrapporten om EU 2020-strategin samt meddelandet om ett resurseffektivt . Ministrarna inbjuds att kommentera tillväxtrapportens slutsatser och hur medlemsstaterna bedömer uttalanden om klimatförändringar och miljö i tillväxtrapporten, hur EUs mål och ambitioner om att minska klimatförändringar kan uppnås samt vilka åtgärder som behövs på resurseffektiviseringsområdet för att uppnå klimat- och miljömålen. Syftet med diskussion är att få medlemsländernas bidrag till den Europeiska planeringsterminen. Frågorna kommer att diskuteras i flera rådskonstellationer som kommer att lämna ett samlat bidrag till som i sin tur ska lämna vägledning inför medlemsstaternas rapportering inom 2020-strategin. Förslag till svensk ståndpunkt För att uppnå klimat- och miljömålen är det viktigt att ambitionsnivån upprätthålls så att prognoserna infrias samt att en rad nya åtgärder genomförs bl.a. eliminera miljöskadliga subventioner, utöka standardiseringen, införa grön skatteväxling, koldioxidskatt, energiskatt, gröna elcertifikat och att EU tar fram en handlingsplan om energi, utvecklar befintliga och skapar nya flexibla mekanismer i inom utsläppshandelssystemet, intensifierar arbetet mot en global växthusgasmarknad, samt tar fram tydliga långsiktiga mål för hur man ska nå en low carbon economy 2050. välkomnar också meddelandet om Resurseffektivitet. En sparsam, effektiv och hållbar användning av naturresurser kan öka produktiviteten, förbättra de ekonomiska förutsättningarna för företagen inklusive skapa nya jobb som det minskar klimatpåverkan och skadlig påverkan på miljön. anser att det behövs ytterligare åtgärder på såväl tillgångs- som efterfrågesidan bl.a. åtgärder för att förändra konsumtions- och livsstilsmönster, liksom samordnade insatser mellan olika politikområden. ser fram emot den färdplan om resurseffektivitet som kommissionen ska presentera . avser att ge bidrag till detta arbete . behandlad vid samråd med : inför rådet (utbildning, ungdom, kultur) och inför rådet (allmänna frågor) . Se vidare bilaga 4. Övriga frågor a) Färdplanen för en ekonomi med låga koldioxidutsläpp till 2050 Föredragning av kommissionen Kommissionen väntas anta meddelandet om en övergripande strategi på klimatområdet med 2050-perspektiv . Meddelandet väntas bland annat innehålla förslag om utsläppsmål för samt beröra vikten av att klimataspekter integreras i andra politikområden (transport, energi, jordbruk, etc.). Den av efterfrågade analysen av effekter på medlemsstatsnivå av en uppskalning av EU:s utsläppsminskningsåtagande från till väntas däremot inte ingå i meddelandet. anser att EU bör befästa sin ledande roll i kampen mot klimatförändringarna genom att leverera i enlighet med våra mål och utfästelser. EU bör ta ytterligare steg i klimatarbetet, exempelvis vill att EU sätter utsläppsmål och anser att dessa inte på ett väsentligt sätt bör avvika från en linjär utsläppsbana mellan nuvarande utsläppsnivå och EU:s mål . välkomnar således att kommissionen kommer att presentera en vägkarta för ett koldioxidsnålt samhälle 2050. b) Hormonstörande ämnen Information från den danska delegationen avser att informera om och söka stöd för sitt initiativ att förbjuda vissa misstänkt hormonstörande konserveringsmedel (parabener) i kosmetiska produkter avsedda för barn . har beslutat att förbjuda två parabener propyl- och butylparaben i krämer och (sannolikt) andra kosmetiska produkter avsedda för barn . motiverar sitt agerande med att ämnena är misstänkt hormonstörande, att danska exponeringsstudier hos två-åringar visar att den sammantagna effekten av parabener från solkrämer, fuktighetskrämer m.m. skulle kunna vara i nivå med de naturliga halterna av östrogen i deras kroppar, samt att industrin trots påtryckningar inte kommit in med användbara resultat från djurtester om eventuella hormonstörande egenskaper. EU kommissionens generaldirektorat för hälsofrågor har preliminärt föreslagit att även EU borde införa ett liknande förbud. Den vetenskapliga kommittén har fått i uppdrag att yttra sig i frågan. Utan att föregripa den vetenskapliga kommitténs yttrande välkomnar att uppmärksammat problemet och uppmanar att skyndsamt utreda behovet av EU-reglering. c) Meddelande från kommissionen Regionalpolitikens bidrag till 2020-strategins mål för hållbar tillväxt Information från kommissionen Kommissionen kommer att informera om sitt meddelande om regionalpolitikens bidrag till 2020-strategins mål för hållbar tillväxt. Meddelandet har nära koppling till flaggskeppsinitiativet Ett resurseffektivt inom ramen för 2020 strategin, och ska ses som ett komplement till detta. Det innehåller ett antal rekommendationer till medlemsstaterna och deras förvaltningsmyndigheter om hur de under innevarande programperiod kan medverka till en resurseffektiv och klimatvänlig konkurrenskraftig ekonomi. Det gäller t.ex. satsningar på energieffektivitet i byggnader, förnyelsebar energi, rena transporter och grön teknologi. Dessa är redan möjliga att genomföra enligt gällande förordningar, så det handlar alltså om hur medlemsstater och förvaltningsmyndigheter vill prioritera eventuella kvarvarande medel under innevarande programperiod. d) Läget för registret för EU:s utsläppshandelssystem Information från kommissionen Kommissionen kommer att informera om EU:s register för handel med utsläppsrätter med anledning av de stölder av utsläppsrätter som rapporterats i vissa medlemsstater. I utsattes en handfull medlemsstater för intrång i registret för handel med utsläppsrätter (ej ). Stölder av ungefär tre miljoner utsläppsrätter har rapporterats men en betydande andel av dessa kunde snabbt lokaliseras och blockeras genom samverkan mellan registeransvariga myndigheter inom EU. Kommissionen beslutade att tillfälligt stoppa alla transaktioner i EU:s ETS i avvaktan på att alla medlemsstater ser över registersäkerheten. Detta arbete pågår . anser att säkerheten i utsläppshandeln är mycket viktig och välkomnar det arbete som kommissionen initierat för att generellt höja säkerhetsnivån i medlemsstaternas register. e) Åtgärder mot användning av plastkassar Information från den österrikiska delegation vill att kommissionen på EU-nivå ska - göra en utvärdering av befintliga regelverk för bärkassar av plast i medlemsstaterna, - analysera möjligheterna till att införa obligatorisk märkning av materialet, - analysera möjliga alternativ till användning av bärkassar av plast, - införa åtgärdsmål för att undvika bärkassar av plast, - analysera möjliga åtgärder mot att bärkassar av plast delas ut gratis. En stor miljövinst uppnås när just plastavfall förebyggs eftersom det produceras av fossilt material. välkomnar därför att frågan lyfts inom EU, även om mjukplast i samlas in av producenterna. Vi använder också våra plastbärkassar till att lägga hushållsavfall i och skicka till avfallsförbränning med energiutnyttjande. har inga invändningar mot förslag.