eunbil · GY0N2933AE · 2011-01-01 00:00:00 — Rubrik: Förslag till och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /660/EEG om årsbokslut i vissa typer av bolag avseende mikroenheter (*) (Kommissionens förslag till rättslig grund: artikel 50(1) i FEUF) Politisk överenskommelse dokument: 7229/1/09 DRS 18 COMPET 125 ECOFIN 176 CODEC 298 REV 1 behandlad vid samråd med . Rättslig grund och beslutsförfarande Som rättslig grund åberopas fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, artikel 50(1) om det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Bakgrund och beredningsläge Förslaget EU:s fjärde bolagsrättsliga direktiv innehåller en harmoniserad uppsättning regler för den externa finansiella rapporteringen (årsredovisningen) inom EU för bolag med begränsat delägaransvar dvs. i huvudsak aktiebolag och motsvarande andra europeiska associationer. Inom EU pågår ett arbete med att minska den administrativa bördan för företagen . Mot denna bakgrund och till följd av finanskrisen har kommissionen lanserat en ekonomisk återhämtningsplan för som bl.a. syftar till att minska belastningen på mikroföretag genom att kravet på att dessa företag ska upprätta och offentliggöra en årsredovisning upphävs. Förslaget ställer inga krav på nationell lagstiftning. KOM överlämnade sitt förslag . avses enligt förslaget företag som inte överskrider gränsvärdena i två av följande tre kriterier: a) total balansräkning på , b) nettoomsättning på , c) genomsnittligt antal anställda under räkenskapsåret på 10 personer. Parlamentet gav stöd till förslaget när det röstade i plenum (7424/10 CODEC 196 DRS 7 COMPET 92 ECOFIN 157). Beredningsläge Förhandlingarna blockerades i ett tidigt skede. I syfte att undersöka möjligheterna att lösa upp den blockerande minoriteten togs frågan upp vid . Den blockerande minoriteten kvarstod. KOM har tidigare förutskickat en större översyn av det fjärde bolagsrättsliga direktivet. Underhand har framkommit att den översynen beroende av utvecklingen i nu aktuellt ärende kan komma att innehålla förslag även såvitt gäller mikroföretag. Nuvarande ordförande har med stöd av ett kompromissförslag inlett förnyade förhandlingar . Förslaget inbegriper i huvudsak följande ändringar i förhållande till KOM förslag. Definitionen av mikroföretag ändras så att gränsvärdena för balansomslutning och nettoomsättning halveras i förhållande till KOM förslag. Direktivets bestämmelser behålls såvida MS inte utnyttjar optioner till undantag för mikroföretag från vissa särskilt angivna bestämmelser i direktivet. Svensk ståndpunkt Det fjärde bolagsrättsliga direktivet syftar främst till att främja den gränsöverskridande handeln genom ett stärkt borgenärsskyddet i form av jämförbar och likvärdig information i årsredovisningarna. Det nu aktuella förslaget utgår från att mikroföretag har en mycket liten gränsöverskridande handel. I ändringsdirektivet görs därför endast en begränsad analys av vad förslagets konsekvenser skulle bli för den gränsöverskridande handeln om harmoniseringen inom detta område skulle upphöra för mikroföretagen. Detta gör det svårt att bedöma förslagets eventuella nackdelar. anser att det är av synnerlig vikt att redovisningsreglerna för mikroföretag förenklas. Det är också viktigt att medlemsstaterna ges möjlighet att anpassa redovisningsreglerna efter de behov som kan finnas i respektive stat. Det är dock inte givet att en fullständig avreglering är den bästa lösningen. Ett visst mått av harmonisering kan vara till fördel även för små europeiska företag. Remissinstansernas ståndpunkter KOM ursprungliga förslag har remitterats. Samtliga remissinstanser som svarat är på ett generellt plan positiva till förenklingar för små företag. När det gäller det nu aktuella förslaget är remissutfallet dock blandat. Några remissinstanser, bl.a. FAR SRS, ifrågasätter slutsatserna i kommissionens konsekvensanalys, t.ex. påståendena att mikroföretag knappt har någon gränsöverskridande verksamhet och att årsredovisningarna för dessa företag inte utgör någon viktig informationskälla för de externa intressenterna. Dessa remissinstanser menar att detta, i vart fall för svenska mikroföretag, inte stämmer och att det finns en risk för att kommissionens förslag kommer att leda till att transparensen och jämförbarheten inom EU minskar med de nackdelar det kan föra med sig i form av sämre konkurrenskraft, minskat förtroende och kreditrisker. anser att förslaget inte kommer att leda till de angivna kostnadsminskningarna eftersom de stora kostnaderna för företagen ligger i det grundläggande bokslutsarbetet och inte i framtagandet av årsredovisningen. Medlemsstaterna kommer även att kräva att den löpande bokföringen avslutas och att kostnaden för detta inte påverkas av om det sker enligt nationella regler eller enligt reglerna i det fjärde direktivet. Företagarna avstyrker förslaget och framhåller att en avreglering inte med nödvändighet är den bästa lösningen för företagen. Vidare påpekar att förslaget riskerar att leda till sämre konkurrensläge för mikroföretagen, bl.a. genom sämre tillgång till jämförbar räkenskapsinformation. Företagarna förordar att frågan om att undanta mikroföretag från direktivets tillämpningsområde får avvakta tills den aviserade översynen av det fjärde direktivet har genomförts. menar att vikten av att de svenska aktiebolagens redovisningshandlingar offentliggörs ur borgenärssynpunkt inte ska underskattas. ser en risk för att det kommer att bli svårare att utreda ekonomisk brottslighet om och andra länder tar bort kravet på att upprätta och offentliggöra en årsredovisning eftersom det då skulle bli betydligt svårare att få information om företagen. Vidare kan förslaget leda till att det införs olika regler i olika länder. Eftersom den ekonomiska brottsligheten ökar och blir alltmer internationell finns en betydande risk för att de utredningssvårigheter som föreligger ökar. Gällande svenska regler och förslagets effekt på dessa I regleras vilka som är skyldiga att upprätta en årsredovisning i bokföringslagen (1999:1078). De materiella bestämmelserna om årsredovisningens innehåll finns i årsredovisningslagen (1995:1554). Förslaget innebär inte att måste ändra någon av dessa lagar utan skapar endast en möjlighet att införa särbestämmelser för mikroföretagen, om så skulle vilja. Ekonomiska konsekvenser Förslaget förutses inte ha några direkta konsekvenser för vare sig statsbudgeten eller för EU:s budget. Fackuttryck/termer Med balansomslutning menas summan av tillgångssidan eller skuldsidan i balansräkningen. Med nettoomsättning menas summan av intäkterna från sålda varor och utförda tjänster med avdrag för lämnade rabatter, mervärdesskatt och annan skatt som är direkt knuten till omsättningen.