eunbil · GZ0N29A09D · 2011-09-19 00:00:00 — och inre marknad () Dagordningspunkt 7 Rubrik: Standardiseringspaketet Utbyte av åsikter Dokument: KOM (2011) 311, KOM (2011)315 dokument: Fakta-PM 2010/11 131, Standardiseringspaketet behandlad vid samråd med : Nej. Bakgrund Standardisering, och vikten av att använda standardisering som ett instrument för konkurrenskraft och tillväxt, har nämnts i en rad policydokument från kommissionen, bl.a. i 2020-strategin. Kommissionen har förberett ett paket på området för standardisering. 2008 tillsattes en expertgrupp (kallad EXPRESS) för att ge strategiska rekommendationer till kommissionen och andra intressenter om europeisk standardiserings framtid till 2020. Kommissionens standardiseringspaket presenterades . Det polska ordförandeskapet kommer att distribuera ett antal frågor som underlag för en första diskussion om paketet vid . Rättslig grund och beslutsförfarande Den rättsliga grunden för förordningen är artikel 114 i EUF-fördraget. Beslut fattas med kvalificerad majoritet och i samråd med i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet i artikel 294 . Svensk ståndpunkt Allmänt: Paketets båda delar går till stor del hand i hand. Meddelandet förmedlar den vision som bl.a. förordningsförslaget är tänkt att genomföra. Det finns ett antal problem som behöver en lösning, både . Regeringen är därför positiv till att KOM tar detta breda tag om standardiseringen. Standardisering är en mycket viktig fråga för konkurrenskraft och tillväxt och har stor utvecklingspotential. har regeringen endast övergripande synpunkter, eftersom förhandlingen ännu är i sin linda. Deltagande av fler intressenter: Den föreslagna förordningen ger berörda intressenter större utrymme i standardiseringsarbetet, vilket innebär att andra än kommersiella aspekter kan tas till vara på ett bättre sätt; bl.a. konsumentaspekter, säkerhetsaspekter, tillgänglighetsfrågor och miljöfrågor. Detta är positivt då bred representation kan ge mer genomarbetade/pålitliga standarder och gynna EU:s konkurrenskraft och tillväxt. SE bör också bevaka att det ansvar för representation av relevanta intressenter som läggs på standardiseringsorganisationerna är på en rimlig och genomförbar nivå. En annan fråga som SE avser att lyfta i förhandlingarna, men som inte nämns i meddelandet eller förordningen, är myndigheternas inflytande i standardiseringsprocessen. Deltagande av personer från myndigheter är avgörande för kvaliteten och kompetensen i standardiseringsarbetet. Det vore önskvärt att myndigheterna fick större inblick och inflytande på europeisk nivå i dessa frågor. Standardiseringsarbetets hastighet: SE delar KOMs åsikt att standardiseringsprocessen bör påskyndas. Tiden från ax till limpa är 36 månader i genomsnitt. KOMs mål är att halvera den till . SE anser att detta är en god målsättning, men att det är viktigt att bibehålla kvaliteten i standarderna. Om standarderna inte lever upp till de krav som ställs i det gemensamma regelverket kommer de inte kunna användas. SE vill därför mana till försiktighet med att sätta upp ett enbart tidsrelaterat mål. Man bör också vara medveten om att resurser kan krävas om arbetet ska bli mindre tidskrävande med bibehållen eller bättre kvalitet. Tjänster: Regeringen anser att det är mycket positivt att tjänster omfattas av både meddelandet och förordningen. Tjänsteområdet är prioriterat och för leverantörer av varor och tjänster är det viktigt att de övergripande kraven inte skiljer sig åt. Standardisering på tjänsteområdet är dock en relativt ny företeelse som kommer att ta tid innan den får fullt genomslag. Stöd till deltagande i standardiseringsarbetet för nationella organisationer som företräder SME och nationella samhällsaktörer och särskilda taxor på standarder för SME och samhällsaktörer: KOM uppmanar medlemsstaterna och standardiseringsorganisationerna att erbjuda särskilda villkor för SME och samhällsaktörer, bl.a. genom ekonomiskt stöd för deltagande i standardiseringsarbete och rabatterade priser på standarder. Regeringen anser att detta är en viktig fråga och att vi måste diskutera den vidare för att finna en lämplig lösning. Användning av tekniska specifikationer på IKT-området: Regeringen anser att det är viktigt att tekniska specifikationer på det informations- och kommunikationstekniska (IKT-) området som inte är reguljära standarder kan godkännas och användas i offentlig upphandling. Utvecklingen på IKT-området går snabbt och tekniska specifikationer behöver kunna användas för att bejaka teknikutvecklingen. Inom IKT-området bör säkerhetsfrågor adderas till aspekter andra än rent kommersiella som inte bara kan tas tillvara på ett bättre sätt, utan måste. inställning inremarknadsutskott (IMCO) presenterade en rapport om den europeiska standardiseringens framtid. Rapportör i frågan är Europaparlamentsledamoten . EP välkomnar kommissionens vilja att revidera det europeiska standardiseringssystemet och att bevara dess fördelar, åtgärda brister och hitta rätt balans mellan nationell, europeisk och internationell standardisering. EP föreslår en rad åtgärder för att effektivisera rutiner kopplade till standardiseringen och främja alla intresserade parters deltagande i standardiseringsarbetet. Förslaget Policydelen består av ett meddelande och är en EU-policy för . Meddelandet behandlar frågor kopplade till standardisering i en globaliserad ekonomi, stöd för innovation samt anpassning av standardisering som metod till nya sektorer, så som tjänster och immaterialrätt. Kommissionen föreslår ett antal konkreta åtgärder vars mål är att främja och underlätta standardiseringen inom EU. Bl.a. ska ett årligt arbetsprogram med prioriteringar för den europeiska standardiseringen tas fram. Kommissionen kommer att fastställa arbetsprogrammet efter ett brett samråd med berörda parter. Lagstiftningsdelen består av en förordning som reviderar det befintliga ramverket genom att standardiseringsdelen av direktivet 98/34/EG bryts ut. Direktivets tillämpningsområde breddas för att även omfatta tjänstestandarder och tekniska specifikationer på IKT-området som används som standarder vid offentlig upphandling. Det inkluderar också regler för att effektivisera det europeiska standardiseringssystemet och göra det mer transparent och tillgängligt. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Det finns få regler om standardisering, eftersom verktyget är privaträttsligt. Den vanligaste användningen är i harmoniserad lagstiftning om produkter, t.ex. maskiner, där hänvisning görs till harmoniserade standarder. Ekonomiska konsekvenser Enligt undersökningar bidrar standardisering till mellan 0,av medlemsstaternas BNP (, 0,och 0,). En ökad användning av standardisering har således potential att öka tillväxten ännu mer. Ett ökat engagemang i standardisering kan givetvis även leda till ökade kostnader. Det lagstiftningsförslag som föreligger ger dock inte några sådana konsekvenser. Övrigt KOM presenterade förordningen vid ett rådsarbetsgruppsmöte . När det gäller meddelandet så har PL bestämt sig för att inte förhandla rådsslutsatser.