rir · GZB516 · 2011-04-20 09:00:00 — Uppgiften om totalt antal utfärdade legitimationer är summerad utifrån uppgifterna om antal utfärdade legitimationer för respektive yrke i tabell 2 i (2010). utfärdade också 870 läkarlegitimationer och 4 034 sjuksköterskelegitimationer till sökande utbildade i . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning I detta avsnitt redovisar vi utfallet av ansökningarna från personer utbildade utomlands. I avsnitt 3.4 redovisar vi den totala tidsåtgången. I bilaga 4 finns ytterligare information om utfallet för läkare och sjuksköterskor utbildade utomlands. 3.3.1Utfall för sökande med en utbildning från EU/EES/ - har totalt sett 2 309 personer med en läkarutbildning från EU/EES/fått svensk läkarlegitimation. har 558 sökande med en sjuksköterskeutbildning från EU/EES/fått svensk sjuksköterskelegitimation. Det är relativt vanligt att avslår ansökningar om sjuksköterskelegitimation eftersom många av de sökande från EU/EES/har en sjuksköterskeutbildning som inte anses likvärdig enligt EG-direktivet.90 3.3.2Utfall för sökande med en utbildning från tredjeland Processen fram till svensk legitimation för läkare och sjuksköterskor utbildade i tredjeland innefattar såväl handläggning i olika moment som den sökandes komplettering av kunskaper. Processen inleds med att den sökande ansöker om prövning av den utländska utbildningen. Med ansökan bifogas bland annat kopior av examensbevis. ställs inte längre krav på bifogat uppehålls- och arbetstillstånd. bedömer utbildningen och beslutar om ett så kallat kompletteringsprogram (som är anpassat efter den sökandes utbildning och erfarenheter), alternativ avslag. När den sökande har genomfört alla delar i kompletteringsprogrammet kan han eller hon ansöka om legitimation hos . Utfallet för läkare utbildade i tredjeland - har totalt sett 462 sökande utbildade i tredjeland fått svensk läkarlegitimation.91 För hälften () av dessa sökande har efter den inledande prövningen fattat beslut om kompletteringsprogram i form av språkkrav och provtjänstgöring . För att få ett sådant beslut måste den sökande ha vidareutbildning motsvarande specialistkompetens, det vill säga ha verkat inom en viss inriktning under . Näst vanligast () är att de sökande ska genomföra ett kompletteringsprogram bestående av språkkrav och medicinskt kunskapsprov. 90Riksrevisionens registerbeställning från . 91Riksrevisionens registerbeställning från . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning När den sökande genomfört kompletteringsprogrammet med godkänt resultat fattar beslut om så kallat villkor för legitimation, något som den sökande måste genomföra innan ansökan om legitimation kan skickas in. I villkoret ingår alltid en kurs i medicinalförfattningar. av läkarna får ett villkor för legitimation som enbart består av författningskursen, medan får beslut om författningskursen och allmäntjänstgöring (AT).92 Utfall för sjuksköterskor utbildade i tredjeland har 34 sjuksköterskor utbildade i tredjeland fått svensk sjuksköterskelegitimation.93 Av dem som fått legitimation har sex personer genomgått kompletterande högskoleutbildning och därefter ansökt om legitimation. Resten har efter ansökan om prövning fullföljt beslut om kompletteringsprogram. Kompletteringsprogrammet för sjuksköterskor består av svenska, medicinskt kunskapsprov, kurs i samhälls- och författningskunskap, minst tre månaders praktik och minst två veckors så kallad hospitering94 på vårdcentral. De allra flesta () får göra tre månaders praktik.95 3.4Handläggningstider och tid för kompletteringsprogram Den totala tiden fram till legitimation96 består av myndighetens handläggning, tid i väntan på myndighetens hantering och eventuella kompletteringar från den sökande. För de sökande som är utbildade i tredjeland innefattar totaltiden också genomförandet av kompletteringsprogram eller, i förekommande fall, tiden att gå igenom den kompletterande högskoleutbildningen. De tidsuppgifter som redovisas nedan anges i kalenderdagar.97 92Riksrevisionens granskning av 104 akter från läkare utbildade i tredjeland. 93Riksrevisionens registerbeställning från . 94Hospiteringen sker i primärvården och syftar till att den sökande ska få insyn i verksamheten. Genomförd hospitering intygas av den sökandes handledare. 95Riksrevisionens granskning av 34 akter från sjuksköterskor utbildade i tredjeland. 96Den totala tiden fram till legitimation har vi mätt från att en ansökan om prövning (för personer utbildade i tredjeland) eller en ansökan om legitimation (för personer utbildade inom EU/EES/ ) inkommer till till dess att beslut om legitimation expedieras. 97Våra uppgifter om tidsåtgång i legitimationsärenden är framräknade (se bilaga 2) och därmed behäftade med en viss osäkerhet. Uppgifterna ska därför tolkas med viss försiktighet. Uppgifterna har stämts av med företrädare för vad gäller rimlighet. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning 3.4.1Tid för ansökningar om läkarlegitimation Totaltid för sökande med läkarutbildning från tredjeland Den totala tiden för sökande med en läkarutbildning från tredjeland som fått svensk legitimation har mätts från att ansökan om prövning inkommer till till dess myndighetens beslut om legitimation expedieras. Tidsutfallet för gruppen redovisas i tabell 3. Totaltid för läkare med utbildning från tredjeland (antal kalenderdagar) Källa: granskning av 102 akter för läkare utbildade i tredjeland, kombinerat med registeruppgifter för samma akter. Med utan vidareutbildning avses sökande som fått beslut om ett kompletteringsprogram som omfattar kunskapsprov. Med vidareutbildning avser sökande som fått beslut om provtjänstgöring. I snitt tar det (motsvarande ungefär ) för en läkare med utbildning från tredjeland att få svensk legitimation. de sökande är dock mycket stor. En sökande som är relativt nyutexaminerad hänvisas till kunskapsprov med efterföljande allmäntjänstgöring, där AT:n tar . Av tabell 3 framgår det att för den halva av antalet läkare utan vidareutbildning som ligger i mitten av materialet tar mellan 1 579 och (motsvarande 4,3 respektive )98 att få legitimation. Snittiden för en läkare utan vidareutbildning är , något som motsvarar . En sökande med vidareutbildning gör i stället provtjänstgöring , vilket medför en kortare totaltid. Den mittersta hälften av läkarna med vidareutbildning i vårt material får 98Ett sätt att visa spridningen vad gäller tidsutfallet i materialet är att redovisa statistiska mått som undre och övre kvartil. Under den undre kvartilen återfinns de av ärendena som tar kortast tid och över den övre kvartilen återfinns de av ärendena som tar längst tid. Skillnaden mellan den undre och den övre kvartilen ger de tidsspann som den halva av ärendemängden som ligger i mitten av materialet återfinns i. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning legitimation på mellan 644 och (motsvarande knappt 1,8 respektive knappt ). I genomsnitt tar det (motsvarar ) för en läkare med vidareutbildning att få svensk legitimation.99 Variationen förklaras av såväl innehållet i den sökandes kompletteringsprogram, som individuella förutsättningar. Dessutom är det enligt handläggare på vanligt att sjukhusen gärna ser att en sökande först vikarierar innan erbjuds, något som i förekommande fall är inkluderat i totaltiden. Tid för olika delmoment för sökande från tredjeland Analysen av tidsutfallet visar att handläggning ofta tar . Den inledande handläggningen av ansökan om prövning (exklusive komplettering) tar för den halva av ärendena som återfinns i mitten av materialet mellan 5 och . I de fall där den sökande måste komplettera sin ansökan, tar kompletteringen mellan 7 och för den mittersta hälften av ärendena. Till handläggning ska också läggas handläggningen av ansökan om legitimation, något som beskrivs nedan. Vår analys visar att det är kravet på svenska och genomförandet av kompletteringsprogrammet som tar den största delen av totaltiden. I snitt tar det (drygt 17 månader) för den sökande att uppnå det uppsatta språkkravet. Spridningen är mycket stor mellan de sökande, där några har nått kraven på svenska redan före ansökan om prövning. halva av de sökande som återfinns i mitten av materialet tar det mellan att nå kravet på svenska. Genomförandet av resten av kompletteringsprogrammet (inklusive det beslutade villkoret för legitimation) tar den största delen av tiden, även om spridningen mellan de sökande är stor även här. För de sökande som inte har vidareutbildning, och som ska göra medicinskt kunskapsprov och allmäntjänstgöring, tar denna fas i snitt (5,)100 medan det för den grupp sökande som har vidareutbildning, och som hänvisas till provtjänstgöring, i snitt tar 892 kalenderdagar101, det vill säga 2,4 år.102 99Riksrevisionens granskning av 102 akter för läkare utbildade i tredjeland, kombinerat med registeruppgifter för samma akter. 100För den halva av de sökande utan vidareutbildning som återfinns i mitten av materialet tar denna fas mellan 1 479 och (motsvarar ). 101För den halva av de sökande med vidareutbildning som återfinns i mitten av materialet tar denna fas mellan 533 och (motsvarar ). 102Riksrevisionens granskning av 102 akter för läkare utbildade i tredjeland. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Tid för legitimationsfasen är totaltiden för läkare utbildade inom EU/EES/Schweiz103 Legitimationsfasen genomgår alla sökande, oavsett om den sökande är utbildad i tredjeland eller inom EU/EES/. Det möjliggör en jämförelse av tidsåtgången för de båda sökandegrupperna. För sökande med en utbildning från EU/EES/utgör dessutom legitimationsfasen den enda kontakten med . Tiden för legitimationsfasen är därmed totaltiden för läkare utbildade inom EU/EES/. Generellt kan sägas att legitimationsfasen tar . Analysen visar att hela legitimationsfasen går snabbare för sökande med utbildning från tredjeland, där den halva av ärendena som finns i mitten av materialet tar mellan 3 och . för utbildade i EU/EES/ är mellan 9 och 60 kalenderdagar.104 3.4.2Tid för ansökningar om sjuksköterskelegitimation Totaltid för sökande med sjuksköterskeutbildning från tredjeland Den totala tiden för sökande med en sjuksköterskeutbildning från tredjeland och som fått svensk legitimation har mätts från det att ansökan om prövning inkommer till till dess myndighetens beslut om legitimation expedieras. Tidsutfallet för gruppen redovisas i tabell 4. Totaltid för sjuksköterskor med utbildning från tredjeland (antal kalenderdagar) Källa: granskning av 32 akter för sjuksköterskor utbildade i tredjeland, kombinerat med registeruppgifter för samma akter. I snitt tar hela processen från inkommen ansökan om prövning till expedierat beslut om legitimation (knappt ) för de sökande med utbildning från tredjeland som beviljats svensk sjuksköterskelegitimation under vår avgränsade period (se tabell 4). Spridningen mellan olika sökande är dock mycket stor: för den sökande som går igenom processen tar det (knappt 11 månader), medan det för den sökande där 103Ytterligare tiduppgifter om legitimationsfasen finns i bilaga 4. 104Riksrevisionens registerbeställning av 457 akter för läkare utbildade i tredjeland och 2 269 akter för läkare utbildade i EU/EES/. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning det tar längst tid tar (). Den halva av de sökande som finns i mitten av vårt material tar mellan 894 och på sig (motsvarar mellan 2,4 och ).105 Tid för olika delmoment för sökande från tredjeland106 I inledande handläggning av ansökan om prövning (exklusive tid för eventuell komplettering) handläggs den mittersta hälften av alla ärenden på mellan 12 och . I de fall den sökande måste komplettera sin ansökan, tar den halva av kompletteringarna för de ärenden som ligger i mitten av materialet mellan 9 och för sjuksköterskorna. Precis som för läkare utbildade i tredjeland är det främst kraven på svenska språket och genomförandet av de andra delarna av kompletteringsprogrammet som tar tid, vilket förklarar den största delen av totaltiden för sjuksköterskorna. I snitt tar det 28 månader () att nå de uppsatta kraven på svenska. Spridningen är stor: vissa sökande har svenska som modersmål eller har klarat av svenskan före ansökan om prövning, medan andra behöver mycket på sig. Den mittersta hälften av de sökande behöver mellan 10 månader och på sig för att nå kraven. Genomförandet av resten av kompletteringsprogrammet, det vill säga medicinskt kunskapsprov, kurs i samhälls- och författningskunskap, praktik och hospitering tar i snitt (). Även i denna del är spridningen stor: i den halva av ärendena som återfinns i mitten av materialet tar dessa delar av kompletteringsprogrammet mellan knappt 15 månader och 28 månader (444 respektive ).107 Tid för legitimationsfasen motsvarar totaltiden för sjuksköterskor utbildade inom EU/EES/Schweiz108 Alla sökande, oavsett utbildningsland, genomgår legitimationsfasen. Därmed är det möjligt att jämföra tidsåtgången i denna fas. För sökande med en utbildning från EU/EES/utgör dessutom legitimationsfasen den enda kontakten med . Det innebär att tiden för legitimationsfasen är detsamma som totaltiden för denna sökandegrupp. 105Riksrevisionens granskning av 32 akter för sjuksköterskor utbildade i tredjeland, kombinerat med registeruppgifter för samma akter. 106Vår undersökning av tredjelandsutbildade sjuksköterskor som fått svensk legitimation är visserligen en totalundersökning men antalet undersökta sjuksköterskeakter är litet, 34 stycken. Dessutom saknas uppgifter om tid för vissa delmoment för några ärenden. Det ger en osäkerhet i bedömningen av tiden för olika delmoment. Våra uppgifter bör därför tolkas försiktigt. 107Riksrevisionens granskning av 32 akter för sjuksköterskor utbildade i tredjeland. 108Ytterligare tiduppgifter om legitimationsfasen finns i bilaga 4. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Även för sjuksköterskorna tar legitimationsfasen . Det går något snabbare för sökande med en utbildning från tredjeland, där den halva av ärendena som finns i mitten av materialet tar mellan 2 och . Motsvarande uppgifter för sökande från EU/EES/är mellan 3 och 34 kalenderdagar.109 3.4.3Kompletteringsprogrammets genomförande i relation till kortast möjliga tid I propositionen Gränslös kunskap anger regeringen att vägen till legitimation för personer med hälso- och sjukvårdsutbildning från tredjeland måste vara förutsägbar, rättssäker och inte allt för lång.110 Som framgår av avsnitt 1.6 har varken riksdag, regering eller berörda myndigheter definierat någon tidsgräns för tiden fram till svensk legitimation för till exempel läkare eller sjuksköterskor utbildade i tredjeland.111 I det följande ställer vi därför tidsutfallet för genomförandet av kompletteringsprogrammet för dessa grupper i relation till den kortast möjliga tiden för kompletteringsprogrammets genomförande (efter att den sökande uppnått efterfrågade kunskaper i svenska). För en läkare utbildad i tredjeland, som får beslut om kompletteringsprogram bestående av medicinskt kunskapsprov med efterföljande allmäntjänstgöring och författningskurs kan kompletteringsprogrammet som kortast ta att genomföra112. För en läkare som däremot får beslut om provtjänstgöring, med efterföljande författningskurs, kan kompletteringsprogrammet som kortast ta 6 månader under förutsättning att den sökande omgående finner en provtjänstgöringsplats113. För en sjuksköterska kan kompletteringsprogrammet 109Riksrevisionens registerbeställning av 34 akter för sjuksköterskor utbildade i tredjeland och 554 akter för sjuksköterskor utbildade i EU/EES/. 2008/09:175 avsnitt 8.4. 111Intervjuer med företrädare för och företrädare för ledning . 112Det medicinska kunskapsprovet för läkare ges . En sökande behöver således vänta maximalt 6 månader på att få skriva provet. Om den sökande behöver fler provtillfällen, ökar tiden per provtillfälle. Allmäntjänstgöringen (AT) tar mellan att genomföra. Många sökande gör författningskursen parallellt med AT:n, varför ingen särskild tid räknas för detta moment. Det summerar (). 113Provtjänstgöringen görs , under förutsättning att den sökande tämligen omgående hittar en provtjänstgöringsplats. Många sökande gör författningskursen parallellt med provtjänstgöringen, varför ingen särskild tid räknas för detta moment. En mindre andel av de som gör provtjänstgöring måste därefter göra så kallad väl vitsordad tjänstgöring, något som inte är medräknat. fattar beslut om att den sökande ska göra AT efter provtjänstgöringen. Vår aktgranskning visar att det är relativt ovanligt, varför det inte är medräknat här. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning ta kortast att genomföra under förutsättning att den sökande omgående finner praktik- och hospiteringsplats114. I tabell 5 jämför vi tiden för genomförande av delar av kompletteringsprogrammet med kortast möjliga tid. Tid för genomförande av kompletteringsprogram (exklusive svenska) för läkare och sjuksköterskor utbildade i tredjeland i relation till kortast möjliga genomförandetid (antal månader) Tidsutfall för hälften av ärendena Källa: granskning av 87 akter för läkare och 21 akter för sjuksköterskor utbildade i tredjeland, jämfört med kortast möjliga tid. Uppgifterna om tidsutfall för kompletteringsprogrammet exklusive svenska är baserade på de ärenden som återfinns i mitten av materialet (skillnaden mellan undre och övre kvartil). Observera att tiderna för kompletteringsprogrammets genomförande ska tolkas med viss försiktighet. Jämförelsen mellan kortast möjliga tid och tidsåtgången för hälften av våra läkar- och sjuksköterskeärenden115 ska göras med försiktighet eftersom det finns viss osäkerhet i utfallsuppgifterna för de olika delmomenten i vägen fram till legitimation. tjänar jämförelsen ett syfte då den ger en fingervisning om hur det faktiskt tar för de sökande att genomföra kompletteringsprogrammet (exklusive svenska). Av tabell 5 framgår att den faktiska tiden för dessa sökande med god marginal överstiger kortast möjliga tid. Skälen till detta kan vara flera (se avsnitt 3.4.4). 3.4.4 Förklaringar till tidsåtgången Komplettering förklarar en viss del av tidsåtgången Det är vanligt att måste begära komplettering av ansökan om prövning. Det sker i av läkarnas och i av 114Det medicinska kunskapsprovet för sjuksköterskor ges . En sökande behöver således vänta maximalt 3 månader på att få skriva provet. Om den sökande behöver fler provtillfällen, ökar tiden per provtillfälle. Vår aktgranskning visar att i de allra flesta fall beslutar om 3 månaders praktik och att beslut om ytterligare praktik är mycket ovanligt. Till det ska läggas 2 veckors hospitering. Många sökande gör författningskursen parallellt med praktiken, varför ingen särskild tid räknas för detta moment. Det summerar till . 115Uppgifterna om tidsutfall för kompletteringsprogrammet exklusive svenska är baserade på de ärenden som återfinns i mitten av vårt material det vill säga skillnaden mellan undre och övre kvartil. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning sjuksköterskornas ansökningar om prövning. För båda grupperna är det ofta avsaknaden av vissa dokument, brister i vidimering och ofullständigt eller felaktigt ifylld ansökningsblankett som leder till att begär komplettering. När dokument saknas är det främst uppehålls- och arbetstillstånd samt tjänstgöringsintyg som läkarna inte bifogat, medan sjuksköterskorna oftare saknar dokument som beskriver utbildningens innehåll och längd, samt i viss mån uppehålls- och arbetstillstånd116. sökande behöver även komplettera sin ansökan om legitimation.117 En orsak till behovet av komplettering i olika skeden av processen kan enligt handläggare på vara att den sökande av olika anledningar inte kan tillgodogöra sig den information som erbjuds på myndighetens webbplats och på ansökningsblanketterna. Många gör det medicinska kunskapsprovet En stor andel av de sökande gör det medicinska kunskapsprovet mer än en gång. Drygt hälften () av de läkare som ska göra kunskapsprovet inom kompletteringsprogrammet och tre fjärdedelar () av alla sjuksköterskor gör provet mer än en gång.118 För båda sökandegrupperna finns ett maximalt antal gånger som en sökande får skriva provet (). Det saknas däremot en tidsgräns för när den sökande ska ha uppnått ett godkänt resultat. När en sökande gör om delar av kunskapsprovet efter ett längre uppehåll kan det få till följd att de kunskaper som har godkänts vid ett tidigare provtillfälle är föråldrade när den sökande blir godkänd på hela provet. Försörjningsproblem och föräldraledighet kan förlänga tiden Handläggare på för fram två orsaker till den ofta långa tiden fram till legitimation: att de sökande ibland är föräldralediga och att de sökande har svårigheter att försörja sig under genomförandet av kompletteringsprogrammet. Svårigheterna att försörja sig innebär att de sökande i många fall måste ha ett arbete parallellt med genomförandet av kompletteringsprogrammet, något som kan förlänga tiden. Sjuksköterskornas praktik är oavlönad och detsamma gäller förberedelser inför och genomförande av kunskapsprov och författningskurs. Läkare får lön under allmäntjänstgöringen och i viss mån under provtjänstgöringen, men ska i 116Ändrade regler kring arbetskraftsinvandring har medfört att inte längre kräver uppehålls- och arbetstillstånd från de sökande. Intervju med företrädare för ledning . 117Riksrevisionens granskning av 104 akter från läkare och 34 akter från sjuksköterskor utbildade i tredjeland. 118Riksrevisionens granskning av 104 akter från läkare och 34 akter från sjuksköterskor utbildade i tredjeland. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning övrigt försörja sig själva. Enligt uppgift kunde tidigare Arbetsförmedlingen stödja de sökande under olika moment, men det stödet - uppfattar handläggare - har upphört helt. Det har också framförts att det finns svårigheter för de sökande att finna praktik- eller provtjänstgöringsplatser, eftersom dessa inte annonseras ut på samma systematiska sätt som sker med de så kallade AT-blocken. Det kan fördröja processen för den sökande. Då efterfrågan inom hälso- och sjukvården på läkare är större än på sjuksköterskor är problemet att finna praktikplats troligen större för sjuksköterskorna.119 Var femte läkare begär omprövning Knappt en femtedel () av läkarna begär omprövning av beslut om kompletteringsprogram. Orsakerna är att den sökande önskar byta inriktning på provtjänstgöringen eller att den sökande vill göra provtjänstgöring i stället för kunskapsprov. I det sistnämnda fallet kan den sökande vinna mycket på att begära omprövning eftersom det är mycket ovanligt att sökande som gör provtjänstgöring också måste göra allmäntjänstgöring. Vår analys visar att i av fallen (12 av 19 begärda omprövningar) fattar ett nytt beslut. Orsaken till att beslutet ändras är oftast (i 7 av 12 fall, ) att den sökande inkommit med ny information.120 Drygt vart tionde provtjänstgöringsintyg behöver förtydligas För läkare som gör provtjänstgöring ska kliniken skicka in ett intyg när provtjänstgöringen är avslutad. informerar kliniken brevledes om vad intyget ska innehålla men trots det måste i av fallen begära ett förtydligande av klinikens utlåtande.121 En parallell kan göras till sjuksköterskornas så kallade praktiklistor, som ska fyllas i av verksamhetschefen efter avslutad praktik. I dessa intyg finns tydliga kryssrutor där verksamhetschefen ska intyga att den sökande uppfyller kraven för legitimation, alternativt inte gör det. Motsvarande tydliga möjlighet finns inte i provtjänstgöringsintyget för läkare. 119Intervju med handläggare på och med företrädare för ledning . 120Riksrevisionens granskning av 104 akter från läkare utbildade i tredjeland. 121Riksrevisionens granskning av 104 akter från läkare utbildade i tredjeland. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Ändrade regler för arbetskraftsinvandring påverkar tiden