eunbil · GY0N293D4E · 2011-01-01 00:00:00 — rådet M2011/2026/I Rådets möte (miljö) Kommenterad dagordning 1. Godkännande av dagordningen 2. (och 5.) (ev.) Godkännande av A-punktslistan A-punktslistan är ännu inte känd. Förslag till och rådets direktiv om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår - Lägesrapport Avsikten med behandlingen i rådet Vid rådsmötet är ordförandeskapets avsikt att lämna en lägesrapport avseende det pågående arbetet med ett reviderat Seveso II-direktiv. Bakgrund presenterade kommissionen ett förslag till reviderat Seveso II-direktiv. Förslaget innebär bl.a. att Seveso II-direktivet kopplas till CLP-förordningen (och rådets förordning om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar). I övrigt innebär förslaget relativt begränsade förändringar gentemot gällande direktiv. Bl.a. föreslås vissa förändringar i artiklarna om tillsyn, rapportering och informationsutbyte. Förhandlingar har pågått i rådsarbetsgrupp . presenterade det ungerska ordförandeskapet nya textförslag, huvudsakligen baserat på de delar där medlemsländerna hade nått konsensus under förhandlingarna. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att Sevesodirektivet är ett viktigt instrument för det europeiska arbetet med att förebygga allvarliga kemikalieolyckor. Regeringen välkomnar en revidering av direktivet, både i syfte att anpassa direktivet till CLP-förordningen och för att implementera de erfarenheter som har vunnits sedan direktivet trädde i kraft. Det är viktigt att direktivet tillgodoser behovet av en balans mellan effektivt olycksförebyggande arbete och regelförenkling för verksamhetsutövare och ansvariga myndigheter. Förslaget har inte tidigare behandlats i . Se bilaga 1. Förslag till och rådets förordning om ändring av direktiv /18/EG om medlemsstaternas fria rätt att fatta beslut om odling av genetiskt modifierade grödor Lägesrapport Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapets avsikt är att vid rådsmötet lämna en lägesrapport. Bakgrund presenterade Kommissionen ett förslag till en EU-förordning som tillfogar en artikel 26b till direktiv /18/EG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer (GMO) i miljön. Artikeln ger medlemsstaterna möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av GMO inom sina territorier även om den aktuella grödan har fått ett EU-godkännande för odling. Utöver det föreslås inga förändringar när det gäller själva hanteringen av ansökningar och godkännanden av GMO i EU. Miljö- och hälsoskäl får inte åberopas som grund för ett förbud enligt den föreslagna art. 26b eftersom dessa skäl redan har beaktats i den riskvärdering som föregår ett EU-godkännande. De skäl som anges för förbud enligt art. 26b ska också överensstämma med fördragen och med EU:s internationella förpliktelser, till exempel WTO-bestämmelserna. Kommissionen anför att förslaget att låta medlemsstaterna under vissa förutsättningar själva bestämma över huruvida man vill tillåta odling av en GMO ligger i linje med subsidiaritetsprincipen. Kommissionen har även i uppdrag i enlighet med rådets slutsatser att lägga fram nya riktlinjer för miljöriskbedömning av GMO, en rapport om socioekonomiska konsekvenser av GMO-användning samt ett förslag till tröskelvärde för inblandning av GMO i konventionellt GMO-utsäde. Miljöråden , samt diskuterade förslaget i ljuset av rådets slutsatser . Ett antal medlemsstater var mycket kritiska till förslaget. En lång rad medlemsstater var försiktigt positiva. En fråga som många har ställt är på vilka grunder besluten om förbud kan tas på utan att komma i konflikt med den inre marknaden och WTO. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar Kommissionens ansträngningar för att lösa problemen inom GMO-området, men ser också svårigheter med det förslag som presenterats. har under förhandlingarna sagt sig vilja avvakta resultatet av Kommissionens arbete med de övriga uppdragen och fortsatta klarlägganden i rådsarbetsgruppen gällande förenligheten med den inre marknad och WTO för att kunna göra en helhetsbedömning innan låser sig vid en slutgiltig ståndpunkt. Regeringen är mån om att kärnan i , nämligen en vetenskapligt grundad riskbedömning av GMO från fall till fall, även i fortsättningen ska vara grunden för godkännande av GMO inom EU. Förslaget har tidigare behandlats i och samt . Överläggning i MJU skedde . Se bilaga 2. (ev.) Godkännande av A-punktslistan Skydd av vattenresurser och integrerad hållbar vattenförvaltning inom och utanför Europeiska unionen Antagande av rådets slutsatser Diskussion Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [på förslag av ordförandeskapet] Avsikten med behandlingen i rådet Avsikten är att anta rådsslutsatser. Bakgrund Rådsslutsatserna är generellt hållna. Det tas ett brett grepp om vattenfrågorna och de innehåller frågor relaterade till bl.a. den s.k. Blueprint om vattenfrågor som Kommissionen har aviserat att den ska ta fram 2012. Rådsslutsatserna tar även upp klimatförändringar och vattenpolitik, extrema händelser, vattenbrist och torka, integrering av vattenfrågor i andra politikområden, ekosystem och ekosystemtjänster, kopplingar till forskningsfrågor samt frågor om internationellt samarbete med länder inom och utanför EU. Vidare kommer en diskussion att äga rum mot bakgrund av en fråga från ordförandeskapet om vilka förväntningar som medlemsstaterna har på den Blueprint som Kommissionen har aviserat . Rådsslutsatserna behandlades vid Coreper . Efter behandlingen finns inga utestående frågor och rådsslutsatserna förväntas antas med enhällighet i sin nuvarande form. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att kan acceptera rådsslutsatserna i sin nuvarande form. Under diskussionen kan föra fram att det är mycket viktigt att arbeta integrerat med vatten och havsfrågor och att samordning mellan vatten- och havsfrågor är mycket central för ett framgångsrikt resultat. Rådsslutssatserna har inte tidigare behandlats i . Se bilaga 3. En strategi för biologisk mångfald i EU Antagande av rådets slutsatser Avsikten med behandlingen i rådet Avsikten är att anta rådsslutsatser om en EU-strategi för biologisk mångfald till 2020 baserat på Kommissionens meddelande COM(2011) 244 slutlig. Bakgrund I meddelandet presenteras en strategi för biologisk mångfald till 2020. Strategin syftar till att bidra till att stoppa förlusten av biologisk mångfald, vända den negativa trenden och vara en del av EU:s övergång mot en resurseffektiv ekonomi och är en integrerad del av 2020-strategin. I meddelandet beskrivs förlusten av biologisk mångfald som det mest kritiska globala miljöhotet tillsammans med klimatfrågan. Förlusten av den biologiska mångfalden orsakar försvagning eller förluster av för människan viktiga ekosystemtjänster vilket också påverkar ekonomi och samhälle i stort. Ordförandeskapet har föreslagit att Rådet ska ställa sig bakom strategin med mål och föreslagna åtgärder. När beredning av denna pm sker föreligger inte det slutliga förslaget till slutsatser. Trots vissa framgångar, som uppbyggandet av Natura 2000, har inte EU:s mål att stoppa förlusten av biologisk mångfald till 2010 nåtts. I syfte att komma till rätta med problemet antog miljörådet slutsatser om biologisk mångfald efter 2010. Slutsatserna omfattade bl.a. mål om att stoppa förluster, att skydda och om möjligt återställa den biologiska mångfalden i EU till 2020 samt en vision om bl.a. skydd, värdering och på lämpligt sätt återställande av ekosystemtjänster till 2050. Vidare uppmanades Kommissionen att lägga fram en EU-strategi för biologisk mångfald för tiden . I meddelandet presenteras sex mål: Ett fullständigt genomförande av EU:s naturvårdslagstiftning för att skydda den biologiska mångfalden, Bättre skydd för ekosystem och ökad användning av grön infrastruktur, Säkerställande av ett hållbart jordbruk och skogsbruk, Bättre förvaltning av fiskbestånd, Strängare kontroller av invasiva främmande arter och Ett större EU-bidrag till att avvärja den globala förlusten av biologisk mångfald. Meddelandet har som en central utgångspunkt de globala mål som beslutats inom Konventionen om biologisk mångfald i . Kommissionen gör bl.a. bedömningen att ett fullständigt genomförande av naturvårdsdirektiven skulle innebära att EU lever upp till det globala målet om skydd av värdefulla naturområden. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen är i huvudsak positiv till kommissionens meddelande med mål samt föreslagna rådslutsatser, även om många av åtgärdsförslagen behöver analyseras och utvecklas ytterligare. - Regeringen verkar därför för att strategin ska göras tydligare. driver på för att Rådet ska ge utrymme för fortsatta detaljerade diskussioner om åtgärderna, för att stödja ett effektivt och samstämmigt genomförande av strategin. Därmed kan åtgärder och ambitioner inom olika områden preciseras. - Regeringen stödjer förslag om omfördelning av medel inom EU:s budget till förmån för biologisk mångfald, under förutsättning att detta inte leder till en ökning av den totala budgeten. - Regeringen anser att ersättning till kollektiva nyttigheter som kopplar till biologisk mångfald, inklusive grön infrastruktur bör genomföras via den andra pelaren i landsbygdspolitiken, och inte via direktstödet som kommissionen föreslår. - Det är regeringens uppfattning att utvecklingen av ett hållbart fiske måste ske . Regeringen anser också att fiskeripolitiken måste omfatta även ett hållbart fiske för de områden i tredje land där EU har fiskeriavtal. EU måste även ta ansvar för att ett hållbart fiske efterlevs. - Nödvändiga ekonomiska resurserna bör används effektivt, och att olika finansieringskällor utökas och diversifieras, exempelvis genom utveckling av innovativa finansieringsmekanismer. Regeringen anser att medel på EU-nivå ska användas för gränsöverskridande kollektiva nyttigheter där det finns ett mervärde i att agera på EU-nivå (Subsidaritetsprincipen). - Det är viktigt att EU-lagstiftningen anpassas för att kunna hantera invasiva främmande arter, men Regeringen efterfrågar en närmare konsekvensbeskrivning innan vi kan ta ställning till att etablera en särskild EU-rättsakt för detta ändamål. Möjligheten att tillämpa befintlig lagstiftning och internationella konventioner måste beaktas, bl.a. i miljön. - Regeringen ser gärna att upprättande och användande av effektiva och heltäckande skogsbruksplaner uppmuntras, men att det är upp till varje enskild medlemsstat att besluta om detta ska ske. - EU bör fortsätta öka sina insatser för att motverka förlusten av biologisk mångfald på global nivå. Eftersom nationellt bistånd inte faller under EU-kompetens är det viktigt att EU agerar för maximal nationell flexibilitet. - Det är viktigt att Nagoyaprotokollet kan genomföras. Medlemsstaterna ska göra egen bedömning av behovet av att reglera tillträde till de genetiska resurser som finns inom respektive land. Rådsslutssatserna har inte tidigare behandlats i . Se bilaga 4. Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 Antagande av rådets slutsatser Avsikten med behandlingen i rådet Avsikten är att anta rådsslutsatser på basis av Kommissionens meddelande till , rådet, europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén: Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050. i Cancùn kom parterna överens om att alla utvecklade länder ska ta fram långsiktiga planer för hur man ska minska sina växthusgasutsläpp. och därefter har i slutsatser och uttryckt att man ser fram emot att få ta del av en sådan plan för EU från kommissionen. Kommissionens meddelande Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 som antogs tar sin utgångspunkt i att EU på ett kostnadseffektivt sätt ska nå målet att minska utsläppen till 2050. För att kostnadseffektivt uppnå 2050-målet visar färdplanens analys att inhemska utsläppsminskningar på respektive (jämfört med ) behövs till 2030 och 2040. Kommissionens analys visar att med nuvarande åtgärder kommer EU att nå inhemska minskningar av växthusgasutsläppen till 2020. Om den reviderade energieffektivitetsplanen skulle implementeras fullt ut så möjliggör detta för EU att överträffa det nuvarande målet om och istället uppnå minskning av växthusgaser vilket är i linje med kommissionens beräknade kostnadseffektiva utsläppsbana. Rådsslutsatserna väntas på något sätt bekräfta ovanstående budskap. Kommissionen hänvisar i meddelandet till kommande sektorsspecifika strategier/analyser gällande behov av nya styrmedel eller av skärpningar av befintliga. Förslag till svensk ståndpunkt EU:s långsiktiga klimatpolitik måste inriktas så att den är konsistent med målet att den globala medeltemperaturökningen ska hållas under två grader och med EU-målet om utsläppsminskning . Långsiktiga utsläppsmål behövs för att ge näringslivet tillräcklig förutsägbarhet, skapa incitament för långsiktigt nödvändiga klimatinvesteringar och för att undvika s.k. stranded costs. Regeringen välkomnar att antar slutsatser på basis av kommissionens meddelande men vill gå längre än vad kommissionen och ordförandeskapet föreslår och verkar därför för att junirådets slutsatser enbart ska ses som ett första steg. Regeringen anser att rådsslutsatserna bör klargöra att det är Rådets avsikt att återkomma till de långsiktiga klimatfrågorna för att besluta om bindande mål , 2040 och 2050 som inkluderar åtgärder som ger upphov till verifierade utsläppsminskningar utanför EU. De bindande målen bör bestämmas så att de levererar större sammanlagda utsläppsreduktioner inom och utanför EU än vad rådsslutsatsernas domestic milestones innebär och gör det möjligt att nå även den övre delen av EU:s nuvarande 2050-mål. Regeringen verkar därför för ett tillägg till rådsslutsatserna med ovanstående innebörd. Rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i . Se bilaga 5. a) Luftfart/genomförande av systemet för handel med utsläppsrätter Information från kommissionen omfattas luftfart av EU:s system för handel med utsläppsrätter (ETS). Flygningar såväl inom som till och från EU omfattas av systemet oberoende av i vilket land bolaget som genomför en flygning har sin hemvist. För att undvika dubbelreglering finns en möjlighet att undanta flygningar från länder som vidtagit motsvarande åtgärder som EU för att begränsa flygets utsläpp. Tidigt stod det klart att flera amerikanska flygbolag inte accepterar att ingå i EU:s ETS. Bolagen och deras branschorganisationer menar att de ändringar av EU:s direktiv om handel med utsläppsrätter som innebär att även luftfarten omfattas av handelssystemet strider mot Chicagokonventionen om civilflygoch folkrätten och därför är ogiltigt i stora delar. Talan väcktes i nationell brittisk domstol som begärt ett förhandsavgörande av . ska målet upp till förhandling i . har kinesiska flygbolag uttryckt stort missnöje över att de kommer att omfattas av EU:s handelssystem och de har bl.a. hotat med motåtgärder som skulle drabba europeiska flygbolag och flygplanstillverkare. har även från statligt håll kritiserat EU i frågan. Kommissionär har i brev till EU:s miljöministrar manat till politisk uppslutning bakom EU:s beslut om att inkludera flyget i ETS mot bakgrund av den upptrappade lobbyingen i frågan. Regeringen står fullt ut bakom ändringarna i handelsdirektivet som innebär att EU:s utsläppshandelssystem utvidgats till att även omfatta luftfart, inklusive flygningar till och från EU oberoende av i vilket land bolaget som genomför en flygning har sin hemvist. Regeringen har lämnat in ett skriftlig yttrande till till stöd för direktivet och avser närvara vid domstolens överläggningar för att även muntligt framlägga sin sak. b) Konferens om genomförandet av EU:s miljölagstiftning () Information från kommissionen Kommissionen kommer att informera om en konferens gällande genomförandet av EU:s miljölagstiftning, vilken skall hållas i . Konferensen behandlar framför frågor kring den kunskapbaserade tillsynens betydelse för genomförande och efterlevnad av EU:s miljölagstiftning. c) Slutsatser från 19:e mötet i FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) och eventuell väg mot Rio+20 Information från kommissionen Information från den rumänska delegationen FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) etablerades i . Kommissionen kommer att informera om CSD 19 som ägde rum . Då parterna efter två veckors förhandlingar inte kunde komma överens om ett par skrivningar blev det inget resultat av mötet. För och EU:s del var den viktigaste frågan ett beslut om ett tioårigt ramverk av program för hållbar konsumtion och produktion (SCP). Ingen av de outlösta frågorna gällde det tioåriga ramverket men då ramverket utgjorde en del av ett större beslut blev det inte heller någon formell överenskommelse om ramverket. Informella diskussioner pågår nu i i om hur ett beslut om detta tioåriga ramverk skulle kunna tas i något annat forum, exempelvis ECOSOC eller på om hållbar utveckling ska äga rum i (UNCSD, s.k. +20). CSD sammanträder igen först . Regeringen anser att det är angeläget att ett beslut kan tas . d) Möte mellan miljöministrarna i länderna i i Svartahavsområdet () Information från den rumänska delegationen hölls i ett möte mellan miljöministrarna i länderna i i Svartahavsområdet. Vid mötet antogs en gemensam deklaration där det bl.a. beslutades om att uppdatera organisationens aktionsplan för miljöskydd i syfte att möta nya miljöutmaningar och prioriteringar i . e) Riskerna med nanomaterial Information från den nederländska delegationen uppmanar Kommissionen att föreslå en gemensam definition för nanomaterial, etablera en EU-gemensam databas över användningen samt utveckla nya regler för riskbedömning och riskhantering. Nanomaterial kan på grund av dess ringa storlek få helt andra egenskaper och funktioner än normala kemiska formerna av samma ämnen, vilket kan vara till betydande nytta i teknisk utveckling men också innebära stora utmaningar för bedömning av faror och risker. anser att ett grundläggande problem för regelutveckling inom EU är att Kommissionen fortfarande inte har lagt fram något förslag till en gemensam definition för vad nanomaterial är. I ett andra steg anser många medlemsstater att det behöver upprättas ett register dit företagen ska ha skyldighet att anmäla sin användning. Med stöd av ett sådant register skulle samhället snabbt kunna reagera i det fall risker skulle identifieras. Data från registret bör sedan, i ett tredje steg, användas för att utveckla riskbedömningssystem anpassade till materialens egenskaper och användningsmönster. Regeringen är i huvudsak positiv till initiativ och stödjer särskilt uppmaningen i den del som gäller behovet av en gemensam definition. Regeringen anser dock att det är angeläget att behov, nytta och användbarhet av olika verktyg för att kartlägga användningen studeras innan ett eventuellt beslut tas om att etablera en EU-gemensam databas och att införa en obligatorisk registrering av produkter som innehåller nanomaterial. f) Hantering av skarvar Information från den franska delegationen har inför miljörådsmötet aviserat att de vill trycka på för att arbetet med en gemensam förvaltningsplan för skarv inom EU ska komma igång snabbt, eftersom de redovisar stora problem med skarv vid fiskodlingar. Lagstiftning till skydd för fåglar inom EU utgörs av Fågeldirektivet (79/409/EEG). Inom direktivet finns bilagor där undantag från lagstiftningen görs. Skarv är inte undantagen. Den skyddsjakt som ändå äger rum i sker enligt art. 9 i direktivet och utgörs av jakt (ca 6000-7000 fåglar) och äggprickning (ca 10 000 ägg). Frågan om en EU-gemensam förvaltningsplan för skarv har diskuterats i olika grupper inom de olika direktoraten inom Kommissionen -främst DG Miljö och DG . Problemen har varit stora runt att kunna enas om en gemensam linje. Regeringen ställer sig positivt beträffande förslag att initiera ett EU-samarbete för att hitta lösningar på konflikten mellan skarv och fiske. Det är viktigt att förstärka insatserna för att begränsa skador från skarven på fisket, som vidtagna åtgärder inte får ha en negativ påverkan på möjligheten att bibehålla gynnsam bevarandestatus för den biologiska mångfalden. Det är också viktigt att medlemsländerna kan dra nytta av erfarenheter från andra länder och att gemensamma forsknings- inventerings och undersökningsinsatser görs. g) Kärnanläggningar planerade i EU:s grannskap (och ) Information från den litauiska delegationen Ett kärnkraftverk i planeras byggas med, enligt ryska medier, två reaktorer på vardera 11001200 MW. Den första beräknas bli klar , den andra 2018. En mycket stor del av elproduktionen är tänkt att exporteras till EU-länder via och liksom även till egen elförsörjning. får redan av sitt elbehov från eget kraftvärmeverk. Kostnaden beräknas till och man avser inbjuda utländska investerare till av summan. lär ha erbjudits att delta och italienska uppges ha visat intresse. Kärnkraftverket planeras att byggas endast ca. från gränsen till och förmodas använda floden för kylning. Denna flod rinner som gränsflod mellan länderna ut i som är en avgränsad havsbassäng innanför Kuriska näset med mycket höga naturvärden.Ryssland har skrivit under Esbokonventionen om internationella miljökonsekvensbeskrivningar men inte ratificerat den. I Esbokonventionen finns ett väl etablerat samrådsförfarande som bl.a. tillämpades i samband med gasledningsprojektet . avser också att bygga ett nytt kärnkraftverk, sannolikt nära gränsen till och i så fall endast från . h) Nya utmaningar mot bakgrund av olyckan i tankar i länder utan kärnkraft () Information från den österrikiska delegationen antog slutsatser om att EU ska genomföra s.k. stresstester vid alla kärnkraftverk. Kommissionen fick i uppdrag att tillsammans med ENSREG (dvs. cheferna för ) att utarbeta en metod för dessa tester. Syftet med testerna är att analysera hur ett antal scenarier med externa händelser påverkar driften av kärnkraftverken såsom jordbävning, , översvämning, strömavbrott m.m. Målet är att testerna, som gäller kärnkraftsreaktorer och bränslebassänger, ska vara genomförda och redovisade . kom ENSREG och Kommissionen överens om hur stresstesterna ska utformas och att även genomföra ett andra steg där terroristangrepp ska analyseras. har ordnat ett möte med "icke kärnkraftsländer" om olyckan i och vill informera om mötet om vid miljörådsmötet. i) Globala, regionala och bilaterala åtgärder mot kortlivade miljöpåverkare Information från den svenska delegationen Regeringen vill uppmärksamma vikten av en kraftfull utsläppsminskning av kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar, s.k. SLCF (short lived climate forcers). Arbetet med att minska klimatförändringarna har inriktats mot att minska utsläppen av långlivade klimatgaser, främst koldioxid. Ny forskning visar att det finns starka skäl att även kraftfullt minska utsläppen av kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar. De viktigaste kortlivade klimatpåverkande luftföroreningarna är s.k. black carbon (dvs. sotpartiklar), troposfäriskt ozon och metan. Genom att minska utsläppen av dessa ämnen, eller i fallet med ozon utgångsämnena, ges möjlighet att vinna viktig tid i åtgärdsarbetet. Chansen att hålla temperaturhöjningen ökar därmed. Regeringen anser att bör lyfta vikten av kraftfulla utsläppsminskningar av kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar. Frågan är framväxande i flera forum och driver den bl.a. under sitt ordförandeskap i och i konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar (CLRTAP). Inom ramen för CLRTAPs Göteborgsprotokoll driver på för att inkludera sotpartiklar. Inom EU är frågan högaktuell eftersom Kommissionen påbörjar översynen av takdirektivet. I detta arbetet är det viktigt för att sot (som är ett klimatpåverkande ämne) införlivas i direktivet med ett utsläppstak. j) Politiskt uttalande om användningen av reduktionsenheter för industrigas enligt beslutet om insatsfördelning Information från den danska delegationen