eunbil · GY0N293D4F · 2011-01-01 00:00:00 — Rådets möte (miljö) Rubrik: En strategi för biologisk mångfald i EU ST10903/11 (inför coreper ) dokument: Fakta-PM M-dep 2010/11:FPM117 behandlad vid samråd med : -- Bakgrund Ordförandeskapet önskar anta rådslutsatser om meddelande COM(2011) 244 slutlig. I meddelandet presenteras en strategi för biologisk mångfald till 2020. Strategin syftar till att bidra till att stoppa förlusten av biologisk mångfald, vända den negativa trenden och vara en del av EU:s övergång mot en resurseffektiv ekonomi och är en integrerad del av 2020-strategin. I meddelandet beskrivs förlusten av biologisk mångfald som det mest kritiska globala miljöhotet tillsammans med klimatfrågan. Utrotningen av arter sker med oroväckande hög takt, mellan 100 och 1 000 gånger snabbare än normalt. Förlusten av den biologiska mångfalden orsakar försvagning eller förluster av för människan viktiga ekosystemtjänster vilket också påverkar ekonomi och samhälle i stort. Ordförandeskapet har föreslagit att Rådet ska ställa sig bakom strategin med mål och föreslagna åtgärder. När beredning av denna pm sker föreligger inte det slutliga förslaget till slutsatser. Trots vissa framgångar, som uppbyggandet av Natura 2000, har inte EU:s mål att stoppa förlusten av biologisk mångfald till 2010 nåtts. I syfte att komma till rätta med problemet uppmanade miljörådet till utarbetandet av en ny EU-strategi och nya mål för biologisk mångfald för perioden . presenterade kommissionen ett meddelande med ett förslag till strategi och mål för biologisk mångfald i EU efter 2010. I meddelandet gavs optioner för inriktningen på en EU-strategi. Meddelandet innehöll också en beskrivning av den biologiska mångfaldens status. Därför antog miljörådet slutsatser om bl.a. mål och vision för biologisk mångfald efter 2010. Slutsatserna omfattade en långsiktig vision om att den biologiska mångfalden i EU och de ekosystemtjänster som denna erbjuder till ska skyddas, värderas och på lämpligt sätt återställs till 2050. I slutsatserna enades man också om att stoppa förlusten av biologisk mångfald och förstörelsen av ekosystemtjänster i EU och om att i görligaste mån återställa dem, som EU:s bidrag till att förhindra global förlust av biologisk mångfald påskyndas. Vidare uppmanades kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna, efter den tionde partskonferensen i konventionen för biologisk mångfald (CBD) i , med hänsyn till dess resultat, lägga fram en EU-strategi för biologisk mångfald för tiden . Rubricerad strategi utgör kommissionens svar på denna uppmaning. Meddelandet har som en central utgångspunkt de globala mål som beslutats inom Konventionen om biologisk mångfald i . Kommissionen gör bl a bedömningen att ett fullständigt genomförande av naturvårdsdirektiven skulle innebära att EU lever upp till det globala målet om skydd av värdefulla naturområden. Rättslig grund och beslutsförfarande Ej aktuellt då meddelandet inte innehåller konkreta lagförslag. Regeringen är i huvudsak positiv till kommissionens meddelande med mål samt föreslagna rådslutsatser, även om många av åtgärdsförslagen behöver analyseras och utvecklas ytterligare. Regeringen verkar därför för att strategin ska göras tydligare. driver på för att Rådet ska ge utrymme för fortsatta detaljerade diskussioner om åtgärderna, för att stödja ett effektivt och samstämmigt genomförande av strategin. Därmed kan åtgärder och ambitioner inom olika områden preciseras. Regeringen ämnar stödja förslag till omfördelning av medel inom EU:s budget till förmån för biologisk mångfald. Regeringens övergripande linje är dock att den totala EU-budgeten ska minska. I likhet med Kommissionen anser regeringen att det är viktigt att förbättra effektiviteten i finansieringen av nödvändiga åtgärder för biologisk mångfald exempelvis genom att främja utveckling och användning av innovativa finansieringsmekanismer, bland annat marknadsbaserade styrmedel. Regeringen delar kommissionens bedömning i mål 1 att en gynnsam bevarandestatus måste uppnås för alla livsmiljöer och arter av europeisk betydelse och lämpliga populationer av naturligt förekommande vilda fågelarter för att förhindra ytterligare förluster och återetablera den biologiska mångfalden i EU och stödjer kommissionens förslag till målformulering och inriktningen för åtgärdspaketet. Regeringen delar även kommissionens bedömning i mål 2 att bevarande och förbättring av ekosystem och ekosystemtjänster kommer att bidra till EU:s mål för hållbar tillväxt och till en mildring av och anpassning till klimatförändringarna. Det kommer också att säkerställa bättre sammanbindning (konnektivitet) mellan ekosystem inom och mellan Natura 2000-områden och på landsbygden som helhet. Regeringen stöder också kommissionens förslag till formulering av målet. När det gäller mål 3 och 4 anser regeringen att det är viktigt att biologisk mångfald är integrerad i utvecklingen och genomförandet av politiken på andra områden. Sektorsintegreringen inom jord-, skogsbruks- och fiskerisektorerna kan behöva utvecklas ytterligare och kommissionens förslag behöver analyseras och diskuteras vidare. Regeringen förordar att insatser som rör ersättning för kollektiva nyttigheter ska vara kostnadseffektiva och skapa en gynnsam utveckling för den biologiska mångfalden. Regeringen anser att om åtgärder ska finansieras på EU-nivå bör detta ske genom målstyrda åtgärder via landsbygdspolitiken. I likhet med kommissionen anser regeringen att det är viktigt att utveckla vägar mot ett hållbart fiske som tas upp under mål 4 med tillhörande åtgärdspaket. Det är regeringens uppfattning att utvecklingen av ett hållbart fiske måste ske . Regeringen anser också att fiskeripolitiken måste omfatta även ett hållbart fiske för de områden i tredje land där EU har fiskeriavtal. EU måste även ta ansvar för att ett hållbart fiske efterlevs. Denna uppfattning framförs inom ramen för förhandlingarna om reformen av fiskeripolitiken. När det gäller mål 5 som handlar om att bekämpa invasiva främmande arter, delar regeringen kommissionens syn att det är nödvändigt att vidta åtgärder på EU-nivå eftersom problemen ofta inte går att isolera till enskilda länder. De invasiva främmande arterna får stora ekologiska, ekonomiska och sociala konsekvenser i EU, inte minst i den miljön. Regeringen kan stödja att en särskild EU-rättsakt införs men kommer att ha detaljerade synpunkter på dess utformning. Det är viktigt att konsekvenserna är kända innan nya rättsakter införs. Möjligheten att tillämpa befintlig lagstiftning och internationella konventioner måste beaktas. Regeringen håller med kommissionen om att EU måste fortsätta öka sina insatser för att motverka förlusten av biologisk mångfald på global nivå. EU bör öka insatserna för att minska externa effekter av konsumtionsmönster, och bör gå före andra länder i detta arbete med att utveckla resurseffektivare produktions- och konsumtionsmönster. Regeringen står bakom den internationella strategin för att mobilisera resurser för arbetet med biologisk mångfald. Regeringen anser att ska göra en nationell bedömning av behovet av att reglera tillträde till de genetiska resurser som finns inom landets gränser. EU ska inte reglera tillträde till genetiska resurser i enlighet med Nagoyaprotokollet. I övrigt ställer sig regeringen bakom åtgärdsförslagen under mål 6. Regeringen ser gärna att upprättande och användande av effektiva och heltäckande skogsbruksplaner uppmuntras, men anser att det är upp till varje enskild medlemsstat att besluta om detta ska ske. Regeringen anser att medel på EU-nivå ska användas för gränsöverskridande kollektiva nyttigheter där det finns ett mervärde i att agera på EU-nivå (Subsidaritetsprincipen). genomför redan ambitiösa nationella åtgärder för biologisk mångfald och det är viktigt att detta kan tas i beaktande i den strategi som utarbetas inom EU. inställning Ej känt. Förslaget Kommissionens förslag till en strategi för biologisk mångfald till 2020 syftar till att bidra till att stoppa förlusten av biologisk mångfald, vända den negativa trenden och öka EU:s övergång mot en resurseffektiv och grön ekonomi. I meddelandet redogörs kortfattat för skälen för att ta fram en strategi för biologisk mångfald. Bland annat pekar man på att biologisk mångfald är vår livförsäkring som ger oss mat, dricksvatten och ren luft, skydd och medicin, mildrar naturkatastrofer, motverkar skadegörare och sjukdomar och bidrar till att reglera klimatet. Den biologiska mångfalden är också vårt naturkapital som tillhandahåller ekosystemtjänster som grundval för vår ekonomi. Förlusterna av biologisk mångfald är därför tillsammans med klimatförändringarna det allvarligaste miljöhotet . Strategin innehåller sex mål med tillhörande åtgärdspaket som svarar mot det överordnade målet : Mål 1 Ett fullständigt genomförande av EU: s naturvårdslagstiftning att skydda den biologiska mångfalden. försämringen av statusen för alla arter och livsmiljöer som omfattas av EU:s naturvårdslagstiftning och uppnå en förbättring av deras status. Mål 2 Bättre skydd för ekosystem och ökad användning av grön infrastruktur. bevara och förbättra ekosystem och ekosystemtjänster genom att införa en grön infrastruktur och återställa av skadade ekosystem. Tre åtgärder föreslås. Mål 3 Främja biologisk mångfald genom ett säkerställande av hållbart jordbruk och skogsbruk. A) ska arealen av brukade områden som omfattas av den gemensamma jordbrukspolitikens åtgärder som syftar till att bevara den biologiska mångfalden ha maximerats. B) införa skogsbruksplaner eller motsvarande instrument, i linje med ett hållbart skogsbruk, för samtliga skogar som är offentligt ägda och för skogsbruksföretag över en viss areal. Fem åtgärder föreslås. Mål 4: Bättre förvaltning av fiskbestånd. Uppnå maximal hållbar avkastning i fisket . Uppnå en ålders- och storleksfördelning som vittnar om ett hållbart och livskraftigt (healthy stocks) bestånd genom en fiskeriförvaltning utan några betydande negativa effekter på andra bestånd, arter och ekosystem med sikte på att uppnå en god miljöstatus , i enlighet med kraven i ramdirektivet om en marin strategi. Två åtgärder föreslås. Mål 5: Strängare kontroller av s k invasiva (invarderande) främmande arter. identifiera och prioritera invasiva främmande arter och deras spridningsvägar, bekämpa eller utrota prioriterade arter, och styra spridningsvägar för att förhindra att nya invasiva främmande arter införs och etableras. Två åtgärder föreslås. Mål 6: Ett ökat EU bidrag i arbetet med att avvärja den globala förlusten av biologisk mångfald. ska EU ha ökat sitt bidrag för att motverka förlusten av biologisk mångfald på global nivå. Fyra åtgärder föreslås. Ordförandeskapet har föreslagit att Rådet ska ställa sig bakom strategin med mål och föreslagna åtgärder. När beredning av denna pm sker föreligger inte det slutliga förslaget till slutsatser. Ordförandeskapet har även föreslagit ett antal uttalanden med anledning av meddelandet, vilka sammanfattas nedan. Välkomnar att strategin svarar mot bristande sektorsintegrering och genomförande av EU-policy, och att den hanterar ekosystemen som helhet, både inom och utanför skyddade områden. Betonar behovet av en grön infrastruktur. Lyfter fram kopplingarna till arbetet för hållbar tillväxt. Betonar behovet av att integrera strategin i befintlig relevant EU-policy och annan policy. Stöder Kommissionens åtagande att inrätta en ram för gemensamt genomförande, och uppmuntrat medlemsstater att integrera strategin i sina nationella program och planer. Betonar vikten av miljökonsekvensanalyser och mekanismer för kompensation av skada. Understryker vikten av att fasa ut eller eliminera skadliga subventioner. Införlivar förslagen på åtgärder för att slutföra arbetet med att etablera Natura 2000-nätverket. Välkomnar kommissionens åtagande att ta fram förslag på en dedikerad EU-rättsakt om invaderande främmande arter. Understryker behovet av att mobilisera ytterligare resurser från alla källor, och uttrycker vikten av innovativa finansiella mekanismer. Upprepar åtagandet att skriva under Nagoyaprotokollet, och understryker vikten av att det genomförs. Understryker även principen att stater har rätt att själva bestämma över tillträde till sina genetiska resurser. Betonar vikten av partnerskap och dialog med de som berörs av strategin. Erkänner ett behov av förbättrad rapportering och utbyte mellan forskning och politik. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Förslaget i sig innebär inga konsekvenser för svenskt regelverk. Svenska regler om biologisk mångfald finns framförallt i med tillhörande förordningar. Flera av de framtida åtgärder som nämns i strategin kan dock komma att innebära behov av förändringar av det svenska regelverket. Hur och i vilken omfattning vårt svenska regelverk kan komma att påverkas av dessa framtida förslag är svårt att bedöma innan förslagen har konkretiserats ytterligare. Troligen blir det frågan om ändringar av mindre omfattning. Ekonomiska konsekvenser Förslaget kan få budgetära konsekvenser både för EU:s budget, för statsbudgeten och för berörda näringar. Storleken kan variera mellan marginell och betydande beroende på typ av åtgärd och får sin slutliga utformning beroende på utfallet av de fortsatta förhandlingarna och åtgärdernas slutliga utformning. Många av åtgärderna medför dock enbart administrativa utgifter som kan hanteras inom myndigheternas nuvarande ramar. Om förlusten av biologisk mångfald hejdas och skadade funktioner restaureras kan detta innebära att välfärdsförluster av storleksordningen av den globala BNP, som beräknats inom TEEB, till 2050 inte blir verklighet.