eunbil · GZ0N29C140 · 2011-10-10 00:00:00 — Jakt-, fiske- och sameenheten Rubrik: Förslag till rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i politisk överenskommelse Dokument: KOM(2011) 562 slutlig behandlad vid samråd med : inför Jordbruks- och fiskerådet , då fiskemöjligheter i förhandlades. Kommissionen har lämnat ett förslag till fiskemöjligheter för de kommersiellt viktiga arterna torsk, lax, sill, skarpsill och rödspätta i . Den totala tillåtna fångstmängden (Total Allowable Catch; TAC) regleras en gång . Kommissionens förslag bygger på rådgivning från (for ; ICES) och målet om ett maximalt hållbart uttag (Maximum Sustainable Yield; MSY) av fisk i EU-vatten . Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 43.3 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, EUF-fördraget, och i enlighet med artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Fiskemöjligheterna och fördelningen av dessa mellan medlemsstaterna regleras . Svensk ståndpunkt Regeringen stödjer målet att nå maximalt hållbart uttag men förespråkar en ansvarsfull förvaltning med långsiktig stabilitet. Regeringen föreslår därför en ansats som bygger på förvaltningsplanernas principer om begränsade TAC-förändringar mellan åren. Regeringen är bekymrad över de stora variationer i TAC-nivåer som föreslås för bestånd där förvaltningsplan saknas. Förvaltningsplanernas princip om begränsade TAC-förändringar mellan åren såväl uppåt som nedåt har visat sig vara framgångsrik till exempel i torskfisket i . I den rådande situationen där förvaltningsplaner saknas bör man likväl tillämpa dessa principer för att uppnå målet om MSY till 2015. Fasta ramar för förvaltningen minimerar risken för avsteg från det långsiktiga målet genom diverse förhandlingslösningar av ad hoc-karaktär. Regeringen stödjer därför kommissionens förslag till kvoter för torsk och menar att även andra kvoter bör sättas enligt samma principer. Regeringen är bekymrad över den negativa trenden för östersjölax och ser mycket allvarligt på uppgifterna om stora orapporterade fångster. Dessa måste upphöra. Förslaget till TAC innebär i princip ett stopp för det svenska kustfisket efter lax, som i hög grad sker kring älvar där den biologiska situationen för laxen är god. I frånvaron av en förvaltningsplan menar att principer för långsiktig förvaltning bör tillämpas även för lax. Detta innebär att TAC-variationerna begränsas mellan åren som krafttag tas mot eventuellt illegalt fiske. Regeringen stödjer inte omfördelningen av fiskemöjligheter som ligger till grund för kvoten för vårlekande sill i västra (område 2224). föreslår därför att fisket i stället minskas med -, i enlighet med ICES rådgivning för hela beståndet, och att frågan om en omfördelning av fiskemöjligheterna bör diskuteras med . inställning - Förslaget Förslaget innebär en ökning av kvoterna för torsk i det östra respektive västra beståndet, i enlighet med förvaltningsplanen. Kommissionen föreslår även ett oförändrat antal tillåtna fiskedagar för torskfartyg . För övriga bestånd saknas förvaltningsplaner, och där föreslår kommissionen en mycket stor minskning av laxkvoten (). ICES har uppskattat det orapporterade polska fisket efter lax till ca 70 000 laxar, vilket motsvarar mer än en fjärdedel av årets TAC. Den svenska andelen av årets TAC är 70 056 laxar och den polska är 15 723. Kommissionen föreslår även stora minskningar av kvoterna för flera bestånd av sill och skarpsill samt för rödspätta. För sill i västra , ett bestånd som fiskas såväl där som i , föreslår kommissionen en ökning av kvoten . Detta baserar sig på en omfördelning av fisket på detta bestånd mellan och . Den verkliga fördelningen av beståndet mellan de båda zonerna är inte känd. ICES rådgivning innebär att det totala fisket av detta bestånd ska minska med -. Kvoten för , som sätts på decemberrådet, bör då enligt detta förslag minskas med -. Detta påverkar svenskt fiske negativt och försvårar förhandlingar med , som också fiskar i . Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa EU:s gemensamma fiskeripolitik (GFP) är ett fullständigt harmoniserat politikområde. Ekonomiska konsekvenser En minskning av laxfisket i enlighet med kommissionens förslag skulle i princip innebära att det inte blir ekonomiskt intressant att fortsätta med laxfisket, förutom för ett fåtal kustfiskare längs som bedriver sitt fiske . har ca 50.000 laxar fångats i fram , innan krokfisket startat och beräknas fiska upp den resterande kvoten. Lax är en viktig art i ett kombinationsfiske i Norrlandslänen, där fisket generellt är inriktat på flera arter (strömming, lax, sik, siklöja) över året och kombineras ofta med annan ekonomisk verksamhet inklusive lönearbete. Det är vanligt att små fiskeföretag kombinerar laxfiske med egen beredning och försäljning. Det totala antalet yrkesfiskare i Norrlandslänen är ca 150 personer. I är det ca 510 fartyg som bedriver ett krokfiske under det första och fjärde kvartalet samt ca 50 mindre fartyg som kompletterar sitt övriga fiske med krokfiske . Värdet på de svenska fångsterna av lax uppskattas till ca .