eunbil · GY0N292D68 · 2011-01-01 00:00:00 — rådet (utbildning, ungdom, kultur och idrott) Rådets möte (utbildning, ungdom, kultur och idrott) MÖTE () DP 1. Lagstiftningsakter (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om fördraget om Europeiska unionen.) Förslag till och rådets beslut om en europeisk kulturarvsmärkning (Rättslig grund föreslagen av kommissionen: Artikel 167) - Politisk överenskommelse Dok 9213/11 CULT 29 CODEC 669+COR 1 REV 1 behandling i Slutsatser om en europeisk kulturarvsmärkning föredrogs för och antogs av rådet . En lägesrapport i ärendet föredrogs för nämnden och . Bakgrund och innehåll Kommissionen har lämnat ett förslag till beslut om inrättande av en europeisk kulturarvsmärkning. Förslaget är ett svar på rådets uppmaning till kommissionen att lägga fram ett lämpligt förslag på hur en europeisk kulturarvsmärkning kan anordnas samt specificera hur det praktiska genomförandet av projektet kan gå till. Beslutet innebär att medlemsstaterna frivilligt deltar i märkningen, att urvalsförfarandet bygger på gemensamma, tydliga och öppna kriterier samt att samarbete ska ske med befintliga projekt. Förslaget om utnämningsstruktur är tänkt att koppla samman en nationell nominering med utnämning på europeisk nivå. Beslutet innebär att EU inrättar en ordning där medlemsstaterna på frivillig basis kan nominera två kulturarvsplatser (heritage sites) varav en europeisk jury väljer ut en som får märkningen. Märkningens ändamålsenlighet ska utvärderas . Alla insatser på nationell nivå ska finansieras av medlemsstaterna. Beslutet innebär inga nya resurser till kulturarvsplatser, förutom en begränsad EU-budget för kostnader förknippade med urvalsprocessen m.m. Strukturen på europeisk nivå finansieras av EU:s budget (urvalspanelen, viss marknadsföring samt kommissionens kostnader). Förslaget till beslut har förhandlats i kulturkommittén. De frågor som upptagit mest tid i förhandlingen har varit den slutgiltiga beslutsinstansen för märkningen, nominerings- och beslutsprocedur vid transnationella märkningar samt finansieringen av initiativet . Vid möte med kulturkommittén rapporterade ORDF att man vid trilogen med EP kommit överens om en slutlig text. Förslaget till beslut bekräftades av Coreper . Svensk ståndpunkt anser att märkningen bidrar till att öka delaktighet och tillgänglighet till kulturarvet. Projektets syfte, att bl.a. höja medvetandet om det gemensamma kulturarvet särskilt bland ungdomar, stämmer väl med den prioritering som regeringen gör för att barn och unga ska få ökade möjligheter till kulturell delaktighet. Regeringen föreslår därför att stödjer förslaget till beslut. - Beslut bifogas. Godkännande av A-punktslista DP 5. Rådets beslut angående Europeisk kulturhuvudstad 2015 - Antagande av rådets beslut Dok. 7762/11 CULT 18 9050/11 CULT 26 behandling i Kulturhuvudstadsfrågan har regelbundet tagits upp i . Det senaste tillfället var inför rådsmötet . Bakgrund och innehåll Kulturhuvudstäderna för nomineras enligt tidigare beslut av och . Vid rådsmötet tog rådet beslut om den belgiska staden . Vid detta rådsmöte ska formellt beslut tas beträffande staden i . Rådet föreslås besluta att Pilsen i utses till kulturhuvudstad för . Svensk ståndpunkt Beslutet är en formalitet. Regeringen föreslår att stödjer förslaget. - Beslut bifogas. Rådets slutsatser om kulturens bidrag till 2020- strategin - antagande av rådets slutsatser Dok. 9057/11 CULT 27 EDUC 80 SOC 347 COMPET 149 Bakgrund och innehåll Ordförandeskapets avsikt är att tydliggöra det bidrag kulturen i allmänhet och de kulturella och kreativa näringarna (CCI) i synnerhet kan bidra i de olika s.k. flaggskeppen i 2020-strategin. Det gäller bl.a. innovationsstrategin och den digitala agendan. Slutsatserna knyter an till temat i (den övergripande) 2020-strategin om en smart och hållbar tillväxt för alla. Sammantaget uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att uppmärksamma kulturens potential både vid utformningen av kommande program m.m. likväl som vid implementeringen av 2020-strategin i de nationella handlingsplanerna. Svensk ståndpunkt har aktivt verkat för att konkretisera temat i syfte att föra diskussionen och insatserna framåt och bl.a. lyft fram våra egna erfarenheter och insatser. Konkretionen i slutsatserna kunde förvisso vara tydligare, men regeringen anser att CCI:s roll i och bidrag till 2020-strategi är viktig och föreslår därför att stödjer slutsatserna. - Rådsslutsatser bifogas. Rådets slutsatser om informationstjänster för främjande av konstnärers och kulturutövares rörlighet över gränserna - Antagande av rådets slutsatser 9058/11 CULT 28 SOC 348+COR 1 REV 1 9440/11 CULT 30 SOC 369 - Riktlinjedebatt behandling i Slutsatserna har inte behandlats tidigare. Dock har frågan om konstnärers och kulturutövares rörlighet behandlats i nämnden vid tidigare tillfällen, senast inför rådsmötet i samband med att beslut togs om rådets arbetsplan på kulturområdet. Bakgrund och innehåll Ordförandeskapet har som utgångspunkt i betydelsen av kulturutbyte och rörlighet över gränserna, föreslagit rådsslutsatser som ska lägga grunden till ett nätverk av informationstjänster. Avsikten är att möjliggöra ett samarbete om en lättillgänglig informationstjänst för utbyte av information om nationella regelverk och förhållanden. Informationen ska underlätta konstnärers och kulturutövares kunskap om de enskilda medlemsländernas arbetsvillkor och därmed främja och underlätta rörlighet. Rådslutsatserna avses att utgöra en utgångspunkt för ett fördjupat arbete i en kommande expertarbetsgrupp, som fått till uppgift att närmare utveckla förslag på hur informationscenter kan utformas. Riktlinjedebatten Rörlighet över gränserna för konstnärer och kulturarbetare har varit föremål för återkommande diskussioner inom EU det senaste årtiondet. Rörlighet över gränserna är viktigt för att öka den kulturella och språkliga mångfalden och den interkulturella dialogen och för att stärka känslan av tillhörighet till Europeiska unionen. Rörlighet ger också tillträde till en europeisk arbetsmarknad som är betydligt större och mer mångfaldig än de nationella arbetsmarknaderna. I samband med beslutet om rådslutsatser avseende informationstjänster kommer EU:s kulturministrar att ha möjlighet att utbyta åsikter i frågan. Det ungerska ordförandeskapet har presenterat följande frågor för övervägande inför diskussionen: Hur tänker sig medlemsstaterna att informationstjänster om rörlighet ska sättas igång respektive fungera på nationell nivå? Vilka positiva följder och utmaningar kan förväntas? Enligt rådets slutsatser stöter kulturmyndigheterna ofta på svårigheter när de försöker lösa vissa administrativa och lagstiftningsmässiga frågor med anknytning till rörlighet för konstnärer, eftersom dessa frågor, såsom beskattning, social trygghet, viseringar och immaterialrätt, ofta ligger utanför deras behörighetsområde. Hur skulle samarbetet mellan era kulturmyndigheter och andra behöriga myndigheter kunna bli mer effektivt? Har ni redan exempel på gott samarbete mellan myndigheter i ert land? Svensk ståndpunkt har etablerat en informationsplattform på nationell nivå inom ramen för myndigheten . Regeringen anser att det är positivt att kulturutövarnas förutsättningar att också verka gränsöverskridande underlättas, bl.a. genom ökad tillgång till kunskap om arbetsvillkoren i EU-länderna. Regeringen föreslår därför att stödjer rådsslutsatserna. I samband med riktlinjedebatten avser regeringen att generellt välkomna initiativ som kan gagna rörligheten för konstnärer över gränserna och i sammanhanget understryka att informationssamordning av det slag som rådslutsatserna behandlar lämpar sig väl för samordning på EU nivå. Avseende det svenska förhållningssättet finns goda möjligheter att bygga vidare på det nationella informationssystem som redan finns på plats inom ramen för . Vikten av att upprätthålla aktualitet och uppdatering samt korrekthet vad avser lagstiftning och gällande regelverk är troligtvis den största utmaningen. På den andra frågan avser regeringen att betona vikten av ett horisontellt synsätt. Nödvändigheten av att kunna samarbeta över politikområdesgränser och mellan olika myndigheter med ansvar för t.ex. skatte-, arbetsmarknads- och socialförsäkringsfrågor är en avgörande nyckel för att samla och uppdatera information av det slag som avses i rådsslutsatserna. I det nationella informationsprojektet har ett nätverk av berörda myndigheter satts upp efter initiativ från . - Rådsslutsatser bifogas. MÖTE MAJ () DP 8 Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om främjande av nya och ändamålsenliga former för ungdomars deltagande i demokratiska liv Antagande av rådsresolution Dok. 8064/11 JEUN 16 SOC 272 behandling i Resolutionen tar sin utgångspunkt i ramverket för det ungdomspolitiska samarbetet i EU (2010-2018), vilket behandlades i . Bakgrund och innehåll Att främja ungas deltagande i demokratiska liv är ett mål i Lissabonfördraget liksom, i ramverket för det ungdomspolitiska samarbetet i EU (2010-2018). Den aktuella resolutionen fokuserar på hur ungas deltagande i det demokratiska livet på olika sätt kan främjas. Som medel för att främja ungas deltagande uppmuntras medlemsstaterna och exempelvis att: - främja information och utbildning (både formell och icke-formell) till unga om demokratins funktionssätt och om deras rättigheter, - stödja ungdomsorganisationer i deras arbete med att engagera ungdomar, - utveckla befintliga och nya forum för ungas deltagande, - utnyttja de möjligheter som ny informations- och kommunikationsteknologi innebär för att kunna föra en bred dialog med ungdomar, och att också i detta sammanhang - främja en bättre mediekompetens bland unga. Medlemsstaterna och uppmanas vidare att öka kunskapen om ungas deltagande och ta upp dessa frågor i den europeiska ungdomsrapporten , samt att inleda ett erfarenhetsutbyte kring frågor om ungas deltagande inom ramen för den öppna samordningsmetoden på ungdomsområdet. Svensk ståndpunkt Att alla unga ska ha verklig tillgång till inflytande är ett av de övergripande målen för den svenska ungdomspolitiken. har därmed kunnat ge ett övergripande stöd till textens inriktning och har fått stort gehör för de synpunkter som har förts fram. Bland annat har det betonats att särskilda forum för ungas deltagande kan vara ett bra komplement till mer traditionella kanaler för deltagande. Arbete med ungdomsspecifika forum bör dock inte ersätta arbete med att inkludera unga i de formella demokratiska processerna. har också verkat för skrivningar om att fortsätta att utveckla indikatorer för att följa upp ungas deltagande. - Rådsresolutionen bifogas. Strukturerad dialog med ungdomar om ungas sysselsättning a) Sammanfattning av den strukturerade dialogen mellan ungdomar och EU:s institutioner om ungas sysselsättning (1 januari 2010-30 juni 2011) Information från ordförandeskapet Dok. - 9170/11 JEUN 27 SOC 354 b) Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om den strukturerade dialogen med ungdomar om ungas sysselsättning Antagande av rådsresolution Dok. 9048/11 JEUN 25 SOC 344 behandling i Att föra en strukturerad dialog med ungdomar och ungdomsorganisationer är en viktig komponent i ramverket för det ungdomspolitiska samarbetet i EU (2010-2018). Resolutionen om ramverket behandlades i . Bakgrund och innehåll Den strukturerade dialogen med ungdomar och ungdomsorganisationer är ett viktigt instrument i det ungdomspolitiska samarbetet i EU och bedrivs i cykler , motsvarande en ordförandeskapstrio. Syftet med dialogen är att unga ska ges möjlighet att diskutera och föra fram synpunkter på prioriterade frågor inom EU-samarbetet. I praktiken genomförs dialogen under de ungdomskonferenser, som anordnas av varje ordförandeskap med deltagande från alla EU:s medlemsstater. Dessa föregås i sin tur av nationella konsultationer med unga som leds av nationella arbetsgrupper. Under det spanska, belgiska och ungerska ordförandeskapens period har olika aspekter av ungas sysselsättning diskuteras. I den aktuella resolutionen utvärderas processen och vissa rekommendationer ges . I stort ses processen som en framgång, men vissa saker bedöms kunna förbättras såsom vissa arbetsmetoder och återkopplingen till de unga som deltar. Vidare sammanfattar resolutionen slutsatserna från dialogen , på temat ungas sysselsättning. Slutsatserna tar bland annat upp vikten av information och rådgivning om arbetsmarknaden för unga, riktade insatser för unga och ökade möjligheter för unga att kombinera arbete med vidare utbildning, privatliv och ideellt engagemang. Avslutningsvis inbjuds medlemsstaterna och kommissionen att beakta slutsatserna från dialogen. Vad gäller informationen från ordförandeskapet rör det sig om en mer detaljerad sammanfattning av dialogen . Svensk ståndpunkt Unga har rätt att delta i utformningen av beslut som påverkar dem och ser den strukturerade dialogen som ett viktigt instrument för ett sådant deltagande. Dialogen har i många avseenden varit lyckad, men det finns utvecklingsmöjligheter. ser därmed positivt på resolutionen som en del av en kontinuerlig utvärdering och uppföljning av processen. - Rådsresolutionen och informationen från ordförandeskapet bifogas. Ungas frivilligarbete och deras bidrag till utveckling av lokalsamhällen Riktlinjedebatt [Offentlig debatt enligt artikel 8.2 i rådets arbetsordning (på förslag av ordförandeskapet)] Dok. 9053/11 JEUN 26 SOC 345 behandling i Frågan om ungas frivilligarbete tas upp i ramverket för EU-samarbetet på ungdomsområdet 2010-2018 och har också koppling till det europeiska året för frivilligarbete 2011. Båda frågorna togs upp i . Bakgrund och innehåll Att stödja ungas frivilligarbete och engagemang har länge varit en prioriterad fråga i det ungdomspolitiska samarbetet i EU. Mot bakgrund av detta och att 2011 är det europeiska året för frivilligt arbete har det ungerska ordförandeskapet föreslagit en diskussion på detta tema. Ungdomsministrarna bjuds in att kommentera två frågor: - Hur bidrar ungdomars frivilligarbete till utvecklingen av lokalsamhällen? Vad kan göras för att öka ungas deltagande i sådan verksamhet? - Vad kan göras för att främja dialog mellan ungdomar och äldre generationer i samband med frivilligarbete? Svensk ståndpunkt anser att det är av stor vikt att främja ungas ideella engagemang och frivilligarbete. Ungas frivilligarbete bidrar inte bara till utveckling av lokalsamhällen, utan också till ungdomarnas egen utveckling och kompetens. Statsbidraget till ungdomsorganisationerna kommer att lyftas fram som en av viktigaste insatser för att stödja ungas engagemang. Diskussionen blir en möjlighet att ta del av goda exempel på arbete på området från andra länder. MÖTE MAJ 2011 ()) Rådets rekommendation om politiska strategier för att minska andelen elever som lämnar skolan - Antagande av rådets rekommendation 9423/11 EDUC 84 SOC 367 behandling i Utbildningsfrågor kopplade till 2020-strategin har berörts i . behandlades i rådsslutsatser om utbildningens roll i genomförandet av 2020-strategin, inför rådets möte . Frågan om gemensamma EU-mål behandlades i inför mötet i , då målen för utbildning och social integrering fastställdes. Förslag till övergripande kvantitativa - målen för utbildning återfinns i initiativet Unga på väg, som är ett av sju s.k. flaggskeppsinitiativet som ska understödja arbetet med 2020. Initiativet Unga på väg behandlades i . Ursprungligen har de övergripande utbildningsmålen sin grund i det strategiska ramverket för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020). De europeiska utbildningsministrarna ställde sig bakom detta ramverk vid rådsmötet . Rådsslutsatserna om Utbildning 2020 behandlades i . Bakgrund och innehåll Rekommendationen, som inte är bindande för medlemsländerna, är en direkt följd av 2020-strategin och målet att minska andelen unga som lämnar skolan till . I rekommendationen uppmanas medlemsstaterna att vidta ett antal åtgärder, uppdelat på förebyggande, intervenerande och kompenserande åtgärder. Medlemsstaterna uppmanas också att se till att heltäckande strategier för att minska skolavhopp finns på plats och att dessa ingår som en del i det nationella genomförandet av 2020-strategin. Svensk ståndpunkt Regeringen ser positivt på denna rekommendation som syftar till att hindra unga från att lämna skolan och därmed riskera att hamna i arbetslöshet och utanförskap. Regeringen välkomnar särskilt fokus på behovet av förebyggande åtgärder genom till exempel tidiga insatser. Regeringen anser därför att kan stödja förslaget till rådsrekommendation om strategier för att minska andelen elever som lämnar skolan . - Rådsrekommendation bifogas. Förebyggande policyinsatser för att motverka avhopp från skolan inriktade på barn från socioekonomiskt missgynnade miljöer, inklusive romer - Riktlinjedebatt (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [förslag från ordförandeskapet]) 9043/11 EDUC 79 SOC 343 Bakgrund och innehåll Romsk integration går som en röd tråd genom det ungerska ordförandeskapet, inte minst på det sociala området och på utbildningsområdet. Tanken med debatten är att sätta fokus på insatser för att hindra tidiga skolavhopp, i synnerhet för unga från en socioekonomiskt utsatt bakgrund samt för romer och barn med invandrarbakgrund. Debatten har en tydlig koppling till den strategi för romsk integration som väntas anta slutsatser före (). I dessa slutsatser pekas förskolan ut som särskilt viktig för att fånga upp grupper som tidigt riskerar att komma efter eller helt halka ur skolsystemet. Svensk ståndpunkt välkomnar det underlag som ordförandeskapet lagt fram som vägledning för ministrarnas riktlinjedebatt. - Diskussionsunderlag bifogas. Rådets rekommendation om att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte Antagande av rådets rekommendation 9036/11 EDUC 77 SOC 339 JEUN 24 COMPET 146 RECH 83 behandling i Utbildningsfrågor kopplade till 2020-strategin har berörts i . behandlades i rådsslutsatser om utbildningens roll i genomförandet av 2020-strategin, inför rådets möte . Frågan om gemensamma EU-mål behandlades i inför mötet i , då målen för utbildning och social integrering fastställdes. Förslag till övergripande kvantitativa - målen för utbildning återfinns i initiativet Unga på väg, som är ett av sju s.k. flaggskeppsinitiativet som ska understödja arbetet med 2020. Initiativet Unga på väg behandlades i . Ursprungligen har de övergripande utbildningsmålen sin grund i det strategiska ramverket för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020). De europeiska utbildningsministrarna ställde sig bakom detta ramverk vid rådsmötet . Rådsslutsatserna om Utbildning 2020 behandlades i . Bakgrund och innehåll Förslaget till rekommendation om att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte har sin grund i flaggskeppsinitiativet Unga på väg, som är den del av 2020-strategin. Rekommendationen är baserad på ett omfattande underlag, bl.a. en grönbok om hinder för mobilitet, en öppen konsultation, resultatet från ett flertal konferenser samt ett antal expertgrupper. Rekommendationen, som inte är bindande för medlemsländerna, fokuserar på främjande av lärandemobilitet för framför allt studerande, lärare och forskare. I rekommendationen identifieras också olika hinder för mobilitet som medlemsstaterna uppmuntras att undanröja. Svensk ståndpunkt Regeringen ser positivt på förslaget till rekommendation att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte. Regeringen är särskilt positiv till att öka det institutionella samarbetet för att uppmuntra till mobilitet och för att öka kvaliteten. Regeringen anser därför att kan stödja förslaget till rådsrekommendation om att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte. - Rådsrekommendation bifogas. Rådets slutsatser om förskolan en bättre grund för framtiden Antagande av rådets slutsatser 9424/11 EDUC 85 SOC 368 83 behandling i Frågor med anknytning till förskoleverksamhet har tidigare behandlats i , i samband med antagandet av rådsslutsatser om det strategiska ramverket för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020). I dessa slutsatser presenterades ett antal Europeiska riktmärken, där deltagande i förskoleverksamhet utgjorde ett sådant riktmärke. Bakgrund och innehåll Rådsslutsatserna sätter fokus på förskolans och annan pedagogisk verksamhets (t.ex. familjedaghem) betydelse, att som ett komplement till familjen, förbereda barnen för fortsatta lärande och utveckling. Förskolans och annan pedagogiskverksamhets (samlingsbegreppet är på engelska and Care, ECEC) betydelse för kognitiv, social och individuell utveckling betonas. I slutsatserna lyfts ECEC:s betydelse för särskilt utsatta grupper, såsom socioekonomiskt missgynnade, barn till invandrare och romska barn, fram på ett tydligt sätt. Svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar de tydliga skrivningarna om att främja forskning på området, att förskolan kan bidra till att fler har möjlighet att arbeta och att förbättra könsbalansen bland personalen. Regeringen anser att kan stödja förslaget till rådsslutsatser om förskoleverksamhet. - Rådsslutsatserna bifogas. MÖTE MAJ 2011 () Rådets och medlemsstaternas resolution om en EU-arbetsplan för idrott Antagande av rådets resolution (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [förslag från ordförandeskapet]) Dok. 9509/11 SPORT 16 behandling i Denna fråga har inte tidigare behandlats i . Bakgrund och innehåll I faktapromemoria 2010/11:FPM88 om meddelandet Utveckling av idrottens europeiska dimension framhöll regeringen principen om att idrottspolitiken först och främst är en nationell angelägenhet. Den fria och självständiga idrottsrörelsen är till sin natur internationell med egna naturliga plattformar för dialog och erfarenhetsutbyte. Regeringen ser främst att mervärden för EU-samarbetet på området finns i informationsutbyte och tolkning av EU-lagstiftning som berör idrottsrörelsen samt i att hitta lösningar på gränsöverskridande problem som idrotten inte kan hantera på egen hand, t.ex. arbetet mot dopning. Det ungerska ordförandeskapet har tagit initiativ till framtagandet av en EU-arbetsplan på idrottsområdet. Förslaget till arbetsplanen pekar ut några prioriterade frågor på idrottsområdet och formaliserar (vissa) delar av det tidigare informella idrottspolitiska samarbetet inom EU. Svensk ståndpunkt I förhandlingarna om arbetsplanen har regeringen aktivt framhållit vikten av att varje enskilt förslag/åtagande måste bedömas utifrån subsidiaritetsprincipen och principen om en fri och självständig idrottsrörelse. De insatser som arbetsplanen nu tar upp är acceptabla, och regeringen bedömer t.ex. att ett erfarenhetsutbyte mellan medlemsstater kan ge mervärden vid utformningen av den egna nationella idrottspolitiken. Regeringen föreslår därför att accepterar resolutionen om en EU-arbetsplan. Riktlinjedebatt om idrottsrelaterade frågor kring onlinespel. Riktlinjedebatt(Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [förslag från ordförandeskapet]) Dok. 9059/11 SPORT 14 MI 297 ECOFIN 197 EF 51 ETS 11 JUR 178 COMPET 150 8313/11 MI 164 ECOFIN 170 EF 41 ETS 6 JUR 125 SPORT 9 COMPET 123 behandling i Frågan har inte tidigare behandlats i Bakgrund och innehåll Spelfrågor rör idrotten utifrån såväl idrottens finansiering som risken för bedrägerier och uppgjorda matcher som kan hota idrottens integritet. Det ungerska ordförandeskapet vill att EU:s idrottsministrar ska ge sina preliminära synpunkter på detta och besvara följande frågor: Vilken verkan har ökningen av vadhållning på Internet haft på idrottssektorn i ert land? Vilka åtgärder har eventuellt redan vidtagits i detta hänseende? Vilken typ av politiskt svar på EU-nivå och på internationell nivå behövs? Svensk ståndpunkt Regeringen avser att på den första frågan informera om att det generella spelbidraget från till idrotten upphörde och ersattes av ett stabilt statsanslag.