eunbil · GZ0N2A0D21 · 2011-12-06 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet 1. Godkännande av dagordningen Icke lagstiftande verksamhet 2. Godkännande av A-punktslistan 3a) Förslag till rådets förordning om fastställande för av fiskemöjligheter tillgängliga för unionsfartyg när det gäller vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd som inte omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelse b) Förslag till rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheter tillgängliga i unionens vatten och, för unionsfartygen, i vissa icke-unionsvatten när det gäller vissa fiskbestånd som omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelse Politisk överenskommelse Dokumentbeteckning 3a) 14751/11 PECHE 253 3b) 16650/11 PECHE 334 Rättslig grund Artikel 43.3 i Fördraget om Europeiska Unionens funktionssätt samt rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av , särskilt artikel 20. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Bakgrund Den gemensamma fiskeripolitikens centrala inslag är begränsningar av fångst och fiskeansträngning. förhandlas således totalt tillåtna fångstmängder och kvoter för bestånden i , där har fiskemöjligheter i , och . Förordningen antas i regel vid jordbruks- och fiskerådsmötet . Eftersom många kvoter delas med länder som inte är medlemmar i gemenskapen föregås EU:s beslut av ett omfattande förhandlingsarbete med olika tredjeländer. Detta gäller bl.a. de för viktiga fiskemöjligheterna om vilka förhandlingar pågår mellan och . Resultaten från dessa förhandlingar förs sedan in i kommissionens förordningsförslag. Förslagen innehåller kvoter men även bestämmelser relaterade till långsiktiga förvaltningsplaner som reglerar kvotsättningen och fiskeansträngningen. Förslagen om kvoter och fiskeansträngning följer kommissionens årliga policymeddelande, där man redogör för principerna för TAC-sättningen. syftar dessa principer till att man senast ska ha en kvotsättning som inte överskrider nivåerna för uppnå maximalt hållbart nyttjande, MSY, i enlighet med Johannesburgsdeklarationen om biologisk mångfald. En nyhet i är att kommissionen föreslår att beslut tas genom två separata förordningar, så att EU:s interna fiskemöjligheter beslutas separat från de fiskemöjligheter som avtalas i samråd med och andra tredjeländer. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens grundinställning är att fiskeriförvaltningen ska verka för ett långsiktigt hållbart resursutnyttjande. För att nå detta är det viktigt att ICES vetenskapliga rådgivning utgör grunden för de politiska besluten, samt att existerande förvaltnings- och återhämtningsplaner följs. Kommissionens förslag innebär att förvaltningsplanerna följs och att de flesta kvoterna anpassas efter den vetenskapliga rådgivningen. Det är en ansvarsfull inriktning som regeringen stödjer. Regeringen stödjer också målsättningen att uppnå maximalt hållbart uttag till 2015. Regeringen har däremot ifrågasatt att besluten om interna respektive externa kvoter fattas genom två separata förordningar. Regeringen anser att fler arter borde omfattas av långsiktiga förvaltningsplaner och, där så är möjligt, genom flerartsplaner för att återspegla en ekosystemansats. Av detta skäl är det viktigt att kvotbeslut för bestånd som befinner sig i samma område fattas tillsammans. Regeringen befarar också att den administrativa bördan beträffande hanteringen av kvoter, effort och licenser ökar för förvaltare och fiskenäring om kvoter för samma område ska fastställas i två separata förordningar. Regeringens avsikt är att fortsätta driva denna ståndpunkt för att inför kommande års kvotförhandlingar försöka få till stånd en återgång till det tidigare förfarandet med en, gemensam förordning för interna respektive externa kvoter. De två nu aktuella förordningsförslagen har inte behandlats i sin helhet i MJU eller . Däremot var förhandlingarna mellan och föremål för information i MJU och samråd med inför Jordbruks- och fiskerådet . Eftersom beslut om dessa fiskemöjligheter fattas , är frågan föremål för information/samråd inför december månads Jordbruks- och fiskeråd (senast det skedde var ). Förslag till rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheter i - politisk överenskommelse Dokumentbeteckning 17396/11 PECHE 348 Rättslig grund Artikel 43.3 i Fördraget om Europeiska Unionens funktionssätt samt rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av . Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Bakgrund Förslaget till förordning avser fastställande av TAC för de kommersiellt sett viktigaste bestånden i , piggvar och skarpsill. Förslaget till förordning innehåller även vissa redskapsregler. De enda av EU:s medlemsstater som berörs är och . Fiskemöjligheter i och därmed förbundna villkor fastställdes . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen stödjer kommissionens förslag och vad kommissionen och berörda medlemsstater kan komma överens om i smärre förändringar. och Eftersom beslut om dessa fiskemöjligheter fattas , är frågan föremål för information/samråd inför december månads Jordbruks- och fiskeråd (senast det skedde var ) Förslag till och rådets förordning om Europeiska Havs- och fiskerifonden- EMFF - information från kommissionen och meningsutbyte Dokumentbeteckning Förordningen publiceras . Rättslig grund 43.2 i fördraget om Europeiska Unionens Funktionssätt, . Beslut fattas av rådet i medbeslutande med i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Bakgrund Det rubricerade förslaget publicerades och någon grundlig analys har därför inte hunnit göras inför den kommenterade rådsdagordningen. Generellt kan sägas att det lagda förslaget till EMFF är den sista delen av reformpaketet för den gemensamma fiskeripolitiken (övriga förslag publicerades ). Enligt förslaget kommer budgeten för EMFF att uppgå till . Den Europeiska havs- och fiskerifonden (EMFF) kommer att struktureras kring fyra pelare: Smart, Grönt Fiske (delad förvaltning) för att främja övergången till ett hållbart fiske och att ge stöd inriktat på innovation och mervärde. Detta ska göra fiskesektorn ekonomiskt bärkraftig och motståndskraftig mot externa påtryckningar och konkurrensen från tredje land. Smart, Grönt vattenbruk (delad förvaltning) för att uppnå ekonomiskt lönsamt, konkurrenskraftigt och miljövänligt vattenbruk, samt att klara av den globala konkurrensen och ge EU-konsumenterna produkter av hög näringsvärde, Hållbar och inkluderande territoriell utveckling (delad förvaltning) för att bevara kustsamhällen som är beroende av fiske, Integrerad havspolitik (direkt centraliserad förvaltning) stödja de övergripande prioriteringar som har verklig potential att generera besparingar och tillväxt t.ex. marin kunskap, fysisk planering, integrerad förvaltning av kustområden och integrerad havs övervakning och anpassning till de negativa effekterna av klimatförändringar på kustområden. Utöver dessa fyra pelare ska EMFF även inkludera åtgärder för datainsamling, vetenskaplig rådgivning, kontroll och marknaderna för fisket. En viktig nyhet i förhållande till nu gällande bestämmelser är att medel från Europeiska havs- och fiskerifonden ska användas mera strategiskt. Havs- och fiskerifonden ska ingå i ett gemensamt, nationellt strategiskt ramverk som omfattar alla EU-fonder. Tanken är att skapa positiva synergier mellan ekonomiska stödinsatser. Insatser med ekonomiskt stöd från havs- och fiskerifonden ska kopplas tydligare till målen med den reformerade gemensamma fiskeripolitiken. Förslag till svensk ståndpunkt Förslaget har ännu inte analyserats då det publicerades . Regeringens övergripande inställning är att ekonomiskt stöd som är marknadsingripande eller kapacitetsdrivande bör undvikas. Regeringen anser generellt att eventuellt ekonomiskt stöd bör reserveras för sådana åtgärder som kan bidra till en långsiktigt hållbar resurspolitik på fiskets område och därmed till vår vision om att bruka utan att förbruka. Det handlar exempelvis om åtgärder för att främja bevarande, fiskeriforskning, och fiskerikontroll. och Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. Genetiskt modifierade Organismer (GMO) (a) Förslag till rådets beslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull 281-24-236x3006-210-23 (DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5) i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 Dokumentbeteckning 17411/1/11 REV 1 AGRILEG 134 SEMENCES 18 Rättslig grund och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (särskilt artikel 35(2) om genetiskt modifierade livsmedel och foder särskilt artiklarna 7.3 och 19.3 och i direktiv /18 artikel 30(2) och artikel 5 i rådets beslut /468/EG som ändrats i rådets beslut /512/EG. Beslut fattas genom kommittéförfarande (föreskrivande kommitté). Kommissionen ska förelägga kommittén ett förslag. Kommittén ska yttra sig över förslaget med kvalificerad majoritet. Kommissionen kan anta förslaget om det är förenligt med kommitténs yttrande. Om åtgärderna inte är förenliga med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges (kommittén kan varken stödja eller motsätta sig förslaget med kvalificerad majoritet) ska kommissionen överlämna förslaget till rådet. har överlämnat sitt förslag till rådet p.g.a. icke-beslut i kommittén kan rådet anta eller motsätta sig kommissionens förslag med kvalificerad majoritet. Detta ska ske annars får kommissionen själv anta sitt förslag. Om rådet motsätter sig förslaget ska kommissionen ompröva sitt förslag. Kommissionen får förelägga rådet ett ändrat förslag, åter lägga fram sitt förslag eller lägga fram ett lagstiftningsförslag. Eftersom ärendet varit uppe för omröstning i en föreskrivande kommitté före ikraftträdandet av Lissabonfördraget så fortsätter handläggningen av ärendet i enlighet med den då gällande hanteringen. Detta medför att ärendet kommer upp till omröstning på rådet. Den nya kommittologiförordningen som började gälla innebär att rådets roll i den här typen av ärenden kommer att övertas av en nyinrättad omprövningskommitté i kommissionen. har ansökt om tillstånd för att släppa ut den genetiskt modifierade bomullen DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 på marknaden. Ansökan gäller användning i livsmedel och foder och för import och bearbetning. Bomullen är genetiskt modifierad för att vara tolerant mot ogräsmedlet glufonsinatammonium och resistent mot vissa skadeinsekter. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) har yttrat sig om den genetiskt modifierade bomullen. EFSA bedömer att den är lika säker för människa, djur och miljö som vanlig majs. och delar EFSA:s bedömning. Kommissionen har lagt fram förslaget för beslut i för livsmedelskedjan och djurhälsa (SKLD). Vid omröstningen kunde kommittén inte avge ett yttrande med kvalificerad majoritet varken för eller emot kommissionens förslag. Eftersom ärendet varit uppe för omröstning i föreskrivande kommitté före ikraftträdandet av Lissabonfördraget så fortsätter handläggningen av ärendet i enlighet med då gällande hantering. Förslaget underställs därför Jordbruks- och fiskerådet för beslut. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att ska rösta för ett godkännande av produkter framställda av den genetiskt modifierade bomullen DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 eftersom den bedömts som lika säker för människa, djur och miljö som sin konventionella motsvarighet. och Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. (b)Förslag till rådets beslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade (SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9) enligt och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 - Antagande Dokumentbeteckning 17412/1/11 REV 1 AGRILEG 134 SEMENCES 18 Rättslig grund Samma som i punkt 6 a. har ansökt om tillstånd för att släppa ut den genetiskt modifierade på marknaden. Ansökan gäller användning i livsmedel och foder och för import och bearbetning. är genetiskt modifierad för att vara tolerant mot ogräsmedlen glyfosat och glufonsinatammonium samt resistent mot vissa skadeinsekter. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) har yttrat sig om den genetiskt modifierade . EFSA bedömer att den är lika säker för människa, djur och miljö som vanlig majs. och delar EFSA:s bedömning. Kommissionen har lagt fram förslaget för beslut i för livsmedelskedjan och djurhälsa (SKLD). Vid omröstningen kunde kommittén inte avge ett yttrande med kvalificerad majoritet varken för eller emot kommissionens förslag. Eftersom ärendet varit uppe för omröstning i föreskrivande kommitté före ikraftträdandet av Lissabonfördraget så fortsätter handläggningen av ärendet i enlighet med då gällande hantering. Förslaget underställs därför Jordbruks- och fiskerådet för beslut. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att ska rösta för ett godkännande av produkter framställda av den genetiskt modifierade eftersom den bedömts som lika säker för människa, djur och miljö som sin konventionella motsvarighet. och Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. (c) Förslag till rådets beslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade (SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9) i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 - Antagande Dokumentbeteckning 17413/1/11 REV 1 AGRILEG 134 SEMENCES 18 Rättslig grund Samma som i punkt 6a har ansökt om tillstånd för att släppa ut den genetiskt modifierade på marknaden. Ansökan gäller användning i livsmedel och foder och för import och bearbetning. är genetiskt modifierad för att vara tolerant mot ogräsmedlet glyfosat och resistent mot vissa skadeinsekter. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) har yttrat sig om den genetiskt modifierade . EFSA bedömer att den är lika säker för människa, djur och miljö som vanlig majs. och delar EFSA:s bedömning. Kommissionen har lagt fram förslaget för beslut i för livsmedelskedjan och djurhälsa (SKLD). Vid omröstningen kunde kommittén inte avge ett yttrande med kvalificerad majoritet varken för eller emot kommissionens förslag. Eftersom ärendet varit uppe för omröstning i föreskrivande kommitté före ikraftträdandet av Lissabonfördraget så fortsätter handläggningen av ärendet i enlighet med då gällande hantering. Förslaget underställs därför Jordbruks- och fiskerådet för beslut. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att ska rösta för ett godkännande av produkter framställda av den genetiskt modifierade eftersom den bedömts som lika säker för människa, djur och miljö som sin konventionella motsvarighet. och Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU (d) Förslag till rådets beslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade (SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5) i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 Dokumentbeteckning 17414/1/11 REV 1 AGRILEG 134 SEMENCES 18 Rättslig grund Samma som i punkt 6a. har ansökt om tillstånd för att släppa ut den genetiskt modifierade på marknaden. Ansökan gäller användning i livsmedel och foder och för import och bearbetning. är genetiskt modifierad för att vara tolerant mot ogräsmedlet glyfosinatammonium och resistent mot vissa skadeinsekter. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) har yttrat sig om den genetiskt modifierade . EFSA bedömer att den är lika säker för människa, djur och miljö som vanlig majs. och delar EFSA:s bedömning. Kommissionen har lagt fram förslaget för beslut i för livsmedelskedjan och djurhälsa (SKLD). Vid omröstningen kunde kommittén inte avge ett yttrande med kvalificerad majoritet varken för eller emot kommissionens förslag. Eftersom ärendet varit uppe för omröstning i föreskrivande kommitté före ikraftträdandet av Lissabonfördraget så fortsätter handläggningen av ärendet i enlighet med då gällande hantering. Förslaget underställs därför Jordbruks- och fiskerådet för beslut. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att ska rösta för ett godkännande av produkter framställda av den genetiskt modifierade eftersom den bedömts som lika säker för människa, djur och miljö som sin konventionella motsvarighet. och Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU Lagstiftningsöverläggningar (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) Godkännande av A-punktslistan SJK-frågor 8. Reformpaketet för GJP: Förslag till och rådets förordning om stöd till landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (förordningen om landsbygdsutveckling) Meningsutbyte Rättslig grund Artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, ordinarie lagstiftningsförfarande. I rådet tas beslut med kvalificerad majoritet. Bakgrund Kommissionen presenterade lagförslag för den framtida inriktningen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Lagstiftningspaketet består av fyra huvudförordningar som inbegriper direktstöd, marknadsinstrument och politiken för landsbygdsutveckling. På rådsmötet skedde en första föredragning av kommissionen och på rådsmötet diskuterades direktstödet. Lagstiftningspaketet kommer att förhandlas och beslut väntas fattas . Ordförandeskapet har uppgett att diskussionen på kommande rådsmöte ska fokusera på politiken för landsbygdsutveckling. I förslaget föreslår kommissionen tre övergripande mål, vilket överensstämmer med nuvarande mål, för landsbygdsfonden; förbättrad konkurrenskraft inom jordbruket, hållbar förvaltning av naturresurser och klimatinsatser samt en balanserad territoriell utveckling. programstruktur med fyra axlar och med krav på fördelning av EU-medlen på respektive axel försvinner. Istället föreslås sex obligatoriska EU-prioriteringar för att bättre överensstämma med 2020-strategi. främja kunskapsöverföring och innovation inom jord- och skogsbruket, öka konkurrenskraften inom alla typer av jordbruk och öka jordbruksföretagets möjlighet att överleva, främja organisationen av livsmedelskedjan och riskhantering inom jordbruket, återställa, bevara och förbättra jord- och skogsbruksberoende ekosystem, främja resurseffektivitet och omställning till en koldioxidsnål och klimatanpassad ekonomi inom jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukssektorn, främja social sammanhållning, fattigdomsbekämpning och ekonomisk utveckling i landsbygdsområden. Dessa ovanstående sex prioriteringar ska gemensamt bidra till mål om ökad innovation samt miljö- och klimatanpassning. Alla landsbygdsprogram ska innehålla insatser för att möta de sex EU-prioriteringarna. En särskild horisontell förordning, gemensam för landsbygds-, fiskeri- och strukturfonderna har presenterats av kommissionen. Syftet med denna förordning är att öka samordningen mellan fonderna bl.a. med hjälp av en gemensam strategi. Ett partnerskapskontrakt ska upprättas mellan medlemsstaterna och kommissionen om användningen av fondernas medel. En s.k. resultatreserv inrättas där av tilldelningen från respektive fond avsätts. ska en översyn genomföras av programmens måluppfyllelse i förhållande till milstolparna och reserven fördelas till de program eller prioriteter i respektive medlemsstat som kan visa goda resultat. Den stora nyheten vad gäller landsbygdsprogrammet är en verktygslåda för riskhantering. Kraftiga prisvariationer anses vara ett hinder för jordbrukssektorns investeringar och riskerar därmed att försämra konkurrenskraften. Riskhanteringsinstrumenten innehåller åtgärder för både produktions- och inkomstrisker och omfattar såväl ett nytt verktyg för inkomststabilisering som stöd för försäkringslösningar och gemensamma fonder. Riskhanteringsinstrumenten är frivilliga för medlemsstaterna att tillämpa, men ingår i den obligatoriska EU-prioriteringen främjande av livsmedelskedjans funktionssätt och riskhantering inom jordbruket. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att det krävs fortsatt kraftfulla reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken som leder till väsentligt lägre utgifter, ökad marknadsorientering och ett ökat relativt fokus på politiken för landsbygdsutveckling. Regeringens främsta målsättning är att minska utgifterna inom såväl pelare I som pelare II. ska vara en konstruktiv förhandlingspart i syfte att få så stort inflytande som möjligt över slutresultatet. Regeringen anser att GJP ska förbli ett gemensamt politikområde och utformas i linje med principerna om subsidiaritet, proportionalitet och en sund ekonomisk förvaltning. Jordbrukspolitiken ska vara förenlig med politiken för global utveckling och ta hänsyn till utvecklingsländernas förutsättningar att förbättra tillväxten i jordbruket genom att bland annat bedriva handel och konkurrera på internationella marknader. Regeringen förespråkar en högre ambitionsnivå vad gäller förenklingar av jordbrukspolitiken. Systemet är komplext och svårbegripligt och detta utgör en börda för jordbrukarna. Inom ramen för en minskning av jordbruksbudgeten förespråkar regeringen åtgärder för landsbygdsutveckling som bidrar till att tillhandahålla kollektiva nyttigheter. Tillhandahållandet av gränsöverskridande kollektiva nyttigheter genom riktade åtgärder kommer även i fortsättningen att vara ett viktigt mål för EU och medlemsstaterna. Politiken ska utformas för att möta nuvarande och framtida utmaningar och gemensamma insatser ska ge ett tydligt europeiskt mervärde. Kommissionen förordar ökade satsningar på miljö, hållbar utveckling och innovation. Regeringen välkomnar denna inriktning och anser att styrning av medel inom landsbygdsprogrammet till miljöinsatser såsom biologisk mångfald, vattenkvalitet och klimat ska öka. Åtgärder inom landsbygdsprogrammet bör också bidra till att främja konkurrenskraft och tillväxt genom att stimulera innovationer samt till att stärka sambandet mellan forskning och tillämpning, vilket kan bidra till en ökad marknadsanpassning inom jordbrukssektorn. Regeringen anser att landsbygdsprogrammet ska få ett ökat fokus på sund djurhållning. Regeringen anser också att det finns skäl till att bibehålla jordbruksverksamhet i områden med naturliga begränsningar. Regeringen anser att EU-prioriteringen främjande av livsmedelskedjans funktionssätt och riskhantering inom jordbruket bör strykas eftersom kopplingen till 2020-strategin är mycket svag. Regeringen är negativ till det föreslagna inkomststabiliseringsinstrumentet inom ramen för pelare II och förutsätter att åtgärden är förenlig med för gröna boxen, begränsade i omfattning och frivillig för medlemsstaterna att tillämpa. Regeringen välkomnar kommissionens förslag om ett gemensamt strategiskt ramverk för struktur-, fiske- och landsbygdsutvecklingsfonderna, vilket bör öka synergierna och minska överlappning. Det är dock mycket viktigt att framtagandet av partnerskapskontrakt inte leder till en orimlig administration. och Frågan var senast föremål för information i MJU och samråd med inför Jordbruks- och fiskeråden . om säljfrämjande åtgärder och informationskampanjer för jordbruksprodukter en strategi med stort europeiskt mervärde för att främja smaker - Rådets slutsatser Bakgrund offentliggjorde kommissionen en om säljfrämjande åtgärder och informationskampanjer för jordbruksprodukter. Syftet med grönboken är att inleda en översyn av EU:s politik för säljfrämjande åtgärder och informationskampanjer, samt initiera en diskussion om hur nuvarande system skulle kunna förbättras och utvecklas som ett instrument i den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP). Politiken för säljfrämjande åtgärder och informationskampanjer till stöd för jordbruksprodukter skapades . Den har successivt utvidgats till att omfatta de flesta av jordbrukets och livsmedelsindustrins produkter i första förädlingsledet. Enligt kommissionen har den förda politiken fungerat väl på flera sätt. har emellertid vissa begränsningar och brister blivit tydliga.