eunbil · GY0N2934CD · 2011-01-01 00:00:00 — Rubrik: Förslag till och rådets förordning om marknadsintegritet och transparens på energimarknaderna Dokument: 10203/11 108 ECOFIN 266 CODEC 829 dokument: Fakta-PM N-dep 2010/11:FPM59 behandlad vid samråd med . Bakgrund Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om marknadsintegritet och transparens på energimarknaderna (REMIT). Bakgrunden till förordningsförslaget är att utvecklingen mot en gemensam energimarknad i sker bl.a. via regionala marknader och med gränsöverskridande handel. Råkraftsmarknaderna för el och gas attraherar inte bara producenter och handelsföretag utan också traders, finansiella institut etc. Prisbildningen på dessa marknader utgör också referenspris vad gäller prissättningen till konsumenter och industri. Kommissionen har gjort bedömningen att det föreligger ett behov av en effektiv, konsistent och koordinerad översyn av handeln på el- och gasmarknaderna på europeisk nivå. Syftet är att tillförsäkra transparens och marknadsintegritet samt förhindra marknadsmissbruk. I förberedelsearbetet framkom att ett sektorsspecifikt - skräddarsytt - regelverk anpassat till förhållandena på el- och gasmarknaderna bäst skulle tillgodose behovet på området. Kommissionen har härefter arbetat för att ta fram ett förslag där bl. a. kopplingen mellan fysisk och finansiell handel beaktas. Behandlingen av förslaget har pågått i rådsarbetsgruppen för energi och är nu inne i sitt slutskede. antog ett rapportutkast och lägger fram sitt yttrande varpå en överenskommelse mellan rådet och parlamentet ska ske. Målsättningen är att avsluta förhandlingarna med parlamentet . Vid kommer en lägesrapportering att göras av hur förhandlingarna fortskrider. Syftet med förordningsförslaget har stöd i rådsarbetsgruppen. De frågor som har diskuterats i rådsarbetet är bl.a. definitioner och regleringen av insiderinformation, otillbörlig marknadspåverkan och försök till otillbörlig marknadspåverkan, tillämpningen av s.k. delegerade akter, att en rimlig avvägning görs mellan övervakning och tillsyn på EU-nivå respektive nationell nivå samt att en samordning sker med det finansiella (och rådets direktiv /6/EG av om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan () och och rådets direktiv /39/EG av om marknader för finansiella instrument (MiFID)), som är aktuella för översyn. Rättslig grund och beslutsförfarande Förordningsförslaget grundar sig på artikel 194 (2) i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Beslutet fattas i enlighet med ordinarie lagstiftningsförfarande med kvalificerad majoritet i rådet. Svensk ståndpunkt Regeringen anser att transparens och lika villkor för marknadens aktörer är mycket väsentligt och välkomnar ett skräddarsytt regelverk som tar hänsyn till kopplingen mellan handel med el och gas på fysiska marknader och finansiella instrument. I utvecklingen mot en gemensam europeisk marknad och i takt med att de nationella och regionala elmarknaderna integreras kan Regeringen konstatera att det föreligger ett mer övergripande behov av harmonisering av krav på transparens och marknadsövervakning. Regeringen har emellertid under förhandlingen bevakat att förslagna åtgärder står i proportion till de kostnader som uppkommer samt att en rimlig avvägning görs mellan övervakning och tillsyn på EU-nivå respektive på nationell och regional nivå. Regeringen har också begärt förtydliganden i ansvarsfördelningen mellan nationella myndigheter och den Europeiska byrån för samarbete mellan nationella tillsynsmyndigheter (), vilket har tillgodosetts. I finns en lång erfarenhet av en gemensam nordisk grossistmarknad för el. Regeringen har tillsammans med och dragit nytta av denna erfarenhet och framfört flera gemensamma ståndpunkter i rådsarbetsgruppen. Vidare har Regeringen varit angelägen om att REMIT inte kan, eller bör, ses isolerat från det finansiella regelverket utan bevakat att det ska ske en samordning för att förenkla tillämpningen av regelverken för såväl övervakande myndigheter som aktörer. En mycket viktig fråga för i förhandlingarna har varit att se till att förordningen inte kommer i konflikt med den tryck- och yttrandefrihetsrättsliga regleringen i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Regeringen har fått in flera skrivningar i förordningen som innebär att någon sådan konflikt inte uppstår. inställning har bl.a. föreslagit att sanktionsbestämmelser ska harmoniseras. Parlamentet har vidare utvecklat ett förslag om licensiering (tillstånd) och registrering och betonat ytterligare samarbete mellan myndigheter. Förslaget Förslaget innebär att marknadsmissbruk förbjuds vid handel på el- och gasmarknaderna och reglerar övervakning av dessa marknader för att stävja sådant missbruk. Den handel som omfattas är bl.a. kontrakt för handel på fysiska marknader för el och gas respektive finansiella kontrakt. Regleringen överensstämmer till stor del med regelverket för den finansiella marknaden (), men har anpassats till förhållandena på energimarknaderna. I förslaget anges också undantag i tillämpningen av regelverket till förmån för annan reglering på de finansiella marknaderna (t ex MiFID och ). Som exempel kan nämnas att finansiella instrument som omfattas av exkluderas från förslaget. Detta för att undvika att samma sak regleras två gånger. Det marknadsmissbruk som föreslås förbjudas är insiderhandel, otillbörlig marknadspåverkan och försök till otillbörlig marknadspåverkan. Förslaget innebär ett förbud mot att på olika sätt utnyttja insiderinformation liksom att obehörigen röja insiderinformation. Marknadsaktörer åläggs också att offentliggöra insiderinformation. Vidare föreslås ett förbud mot att bedriva otillbörlig marknadspåverkan och försök till detta, t.ex. i form av spridning av falsk eller vilseledande information. Förslaget ger övervaknings- och tillsynsbefogenheter vad avser marknadsmissbruk på el- och gasmarknaderna. För att upprätthålla denna övervakning åläggs marknadsaktörerna att rapportera transaktioner, inklusive handelsorders, till . Det definieras vidare vem eller vilka som är rapporteringsskyldiga. Rapporteringsskyldigheten är formulerad på så sätt att dubbelrapportering ska kunna undvikas där rapportering sker i enlighet med annat regelverk främst det finansiella. Detaljerna rörande t.ex. definitionerna av insiderinformation och otillbörlig marknadspåverkan ska enligt förslaget tas fram genom s.k. delegerade akter där kommissionen ges i uppdrag att ta fram förslag som ska granskas av experter från medlemsländerna och sedan antas av rådet och . Förslaget bygger också på samarbete och informationsöverföring mellan och nationella tillsynsmyndigheter, framförallt tillsynsmyndigheterna på energimarknaderna, men också finansiella tillsynsmyndigheter samt konkurrensmyndigheter. Nationella tillsynsmyndigheter på energimarknaderna får en särskild utpekad roll vad gäller övervakning inklusive befogenheter och uppföljning på nationell nivå. ska tillförsäkra att bestämmelserna i förslaget införs inom EU och tillse att samarbete utvecklas mellan medlemsstaterna så att marknadsmissbruk rörande den komplexa gränsöverskridande handeln kan tacklas. Medlemsstaterna åläggs att införa lämpliga sanktioner som kan tillämpas vid överträdelser av förordningen. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa I svensk rätt finns ingen reglering motsvarande den som föreslås i förordningen. Kommissionens förslag innebär att reglerna i förordningen kommer att bli direkt tillämpliga i medlemsstaterna, om rådet och antar förordningsförslaget. Detta innebär generellt att reglerna inte ska genomföras i svensk rätt utan är direkt tillämpliga. I den mån erforderlig anpassning med anledning av förslaget behövs bör detta så långt som möjligt kunna hanteras inom befintliga regelverk, men vissa förändringar kan aktualiseras bl. a. vad avser myndighetsuppgifter. Ekonomiska konsekvenser Förslaget bedöms medföra ökade kostnader för vilket kommissionen redogör för i sin konsekvensbeskrivning. Kostnader uppkommer för utveckling av en databas samt möjliggörandet att ta emot den rapporterade informationen. Vidare uppskattas årlig kostnad för drift, personella resurser samt övriga tillkommande kostnader t.ex. för resor och boende vid utförandet av uppdraget och utlägg för möten, publikationer, översättningar etc. I det fall förslaget leder till ökade kostnader för EU-budgeten ska dessa finansieras i linje med de principer om neutralitet för statsbudgeten som slås fast i proposition (1994/95:40) om budgeteffekter av medlemskap i unionen m.m. Det kan också konstateras att insatser kommer att krävas bl.a. för nationella tillsynsmyndigheter framförallt på energimarknaderna, men också för finansiella tillsynsmyndigheter samt konkurrensmyndigheter. Det går inte att precisera omfattningen, men regeringen bedömer att förslaget kan få budgetära konsekvenser inom utgiftsområde 21 Energi. Regeringen återkommer med förslag till hur dessa budgetära konsekvenser ska finansieras. Även för berörda marknadsaktörer kan förslaget innebära konsekvenser framför allt för anpassning av IT-system, administration och rapportering. och rådets direktiv /39/EG av om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv /611/EEG och 93/6/EEG och och rådets direktiv /12/EG samt upphävande av rådets direktiv /22/EEG KOM (2010) 726/3