rir · GZB525 · 2011-10-14 09:00:01 — Konsensusproblematiken, det vill säga svårigheter att komma överens i arbetsgrupperna, är ett problem som har lyfts fram av flera myndigheter i granskningen. 7.1.3Osäkra ekonomiska underlag och risken för att ett angeläget omställningsarbete drar ut För att kunna utveckla ett nytt it-stöd och effektivisera informationsförsörjningen i rättskedjan krävs, enligt , att myndigheterna har realistiska budgetar och rutiner för it-verksamheten samt att omställningsarbetet med att avveckla gamla system påbörjas och genomförs . Gamla system driver kostnader för drift och förvaltning, vilket försvårar finansieringen när det gäller att utveckla ett modernt it-stöd. Granskningen visar att avvecklingen av gamla system och it-stöd i rättskedjan, framför allt inom polisen och Kriminalvården, är angeläget för att få ned kostnader för drift och förvaltning. Det behövs för att skapa ekonomiskt utrymme för att kunna utveckla ett nytt it-stöd. kan konstatera att myndigheterna har svårigheter med att påbörja avvecklingen av gamla system, genomföra projekt och leverera ett nytt it-stöd samt långsiktigt planera för olika insatser. Detta beror bland annat på komplexiteten, brist på erfarenheter från liknande insatser och brist på personalresurser. Planerna visar att polisen står inför en svår uppgift att avveckla gamla system, byta tekniska plattformar och utveckla ett modernt it-stöd. Detta arbete har stor betydelse eftersom polisen står för av rättskedjans budgeterade totala it-kostnader. har ett inriktningsbeslut om att avveckla system. Beslutet om en avvecklingsplan har senarelagts, bland annat på grund av att nyckelpersoner är uppbundna i pågående it-utvecklingsprojekt. Kriminalvården har beslutat om en treårig avveckling av . Det är ett omfattande arbete som dragit ut på tiden på grund av bland annat otillräckligt beslutsunderlag samt brist på personalresurser. Även står inför ett långsiktigt arbete med att bygga om verksamhetsstödet . Om RIF-arbetet även fortsättningsvis kommer att kräva större insatser av finns dock en risk för att arbetet med ombyggnaden av drar ut på slutsats är sammantaget att det finns risk för att myndigheternas omställningsarbete inte påbörjas eller genomförs , vilket kan leda till ökade kostnader och att utvecklingen av ett nytt it-stöd försenas. En annan slutsats är att det är svårt att få en uppfattning om myndigheternas långsiktiga planering för it-verksamheten. menar att det är svårbedömt hur realistiska myndigheternas budgetar och långsiktiga prognoser för it-verksamheten är. konstaterar att myndigheternas arbete med att ta fram it-strategier, handlingsplaner, budgetar och prognoser för itverksamheten har kommit olika långt. Polisens it-strategi är ambitiös och detaljerad. menar dock att det finns en risk för att polisens projektportfölj sammantaget för it-verksamheten är för optimistisk på grund av att kompetensförsörjningen är en kritisk faktor och nyckelpersoner ofta är uppbundna i pågående försenade projekt. noterar att saknar en aktuell it-strategi medan och Kriminalvården har it-strategier, men dessa har inte en tydlig koppling till verksamhetsutvecklingen. har budget och prognoser för it-verksamheten samt en finansieringsplan för denna som uppdateras fortlöpande. Motsvarande rutiner och planer finns inte i samma utsträckning på övriga myndigheter. och Kriminalvården har årliga budgetar men saknar långsiktiga prognoser och finansieringsplaner för it-verksamheten. har budget och prognoser med treåriga planeringsramar men saknar finansieringsplan för sina planeringsramar. noterar att och Kriminalvården återkommande har överplanerat och/eller överbudgeterat it-investeringar i förhållande till tillgängliga personalresurser. Detta har fått till följd att planerade projekt försenats eller inte har kunnat genomföras. 7.1.4Arbetet med behovs- och riskanalyser behöver utvecklas i rättskedjan för ökad insyn i verksamheterna Behovs- och riskanalyser är viktiga förutsättningar för att få en realistisk bild av behovet av it-stöd och när olika it-insatser bör genomföras. Rättskedjans totala effektivitet förutsätter att myndigheterna tar ansvar för sina delar i rättsprocessen men också att de på olika sätt underlättar övriga myndigheters insatser. slutsats är att myndigheterna inte i tillräcklig utsträckning har samverkat för att analysera behovet av it-stöd och relaterade risker. Granskningen visar att myndigheterna har kommit olika långt i det egna arbetet med behovsanalyser och riskanalyser. och har genomfört aktuella genomlysningar av behovet av it-stöd och av olika risker. Motsvarande samlade dokumenterade analyser saknas i och Kriminalvården. Sammantaget gör detta att det är svårt att få en tydlig uppfattning om hur de konkreta planerna för myndigheternas utveckling av it-stödet ser ut. menar att arbetet med behovs- och riskanalyser behöver vidareutvecklas på och Kriminalvården. Det är också viktigt att samtliga granskade myndigheter förbättrar samverkan i arbetet med behovs- och riskanalyser för ökad insyn i varandras verksamheter och för att bättre kunna värdera risker. Ökad transparens mellan myndigheterna kan förbättra förutsättningarna för myndigheterna att göra relevanta bedömningar och prioriteringar mellan olika insatser. Granskningen visar också att , och Kriminalvården i sina riskanalyser, som utgår från förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll, inte har tagit med risk för brister i intern styrning och kontroll av it-verksamheten som en risk i arbetet med att utveckla myndigheternas verksamhet. menar att denna fråga är viktig och bör ingå i en sådan riskanalys - detta för att öka medvetenheten om styrningen av it-verksamheten. I samband med att konstaterade att arbetet var försenat framkom att den gemensamma statusuppdateringen och myndigheternas riskanalyser behövde vidareutvecklas i syfte att säkerställa att bedömningen och hanteringen av risker i RIF-arbetet genomfördes på ett enhetligt sätt. och myndigheterna har därefter gemensamt arbetat för att förbättra detta. 7.1.5Bristande planering och rutiner för it-projekt För att kunna genomföra myndigheternas handlingsplaner för it-verksamheten är det väsentligt att it-projekten håller tidsplaner och bemannas med rätt kompetens. slutsats är att det fortfarande finns brister i myndigheternas arbete för att realistiskt planera, budgetera och genomföra it-projekt. Granskningen visar att brister i ekonomiadministrativa rutiner får konsekvenser för tillförlitligheten i myndigheternas planering och för möjligheten att genomföra it-projekt till rätt kostnad i rättskedjan. Granskningen visar även att myndigheterna har drabbats av förseningar och ökade kostnader - sammantaget har den ursprungliga totala budgeten på för fem av de sex granskade it-projekten överskriditis med . Återkommande problem i it-projekten är att komplexiteten i it-stödet underskattats och att det finns svårigheter med kompetensförsörjning. Det kan exempelvis handla om att myndigheterna inte har haft tillräcklig kunskap om antal integrationer med andra myndigheters system och it-stöd. Polisens PUST-projekt och RIF-program har haft betydande svårigheter med att leverera på grund av detta. NYSS-projekt fick avbrytas på grund av att projektet inte kunde leverera it- stödet enligt kravspecifikationen. Granskningen visar också att myndigheterna inte systematiskt har som rutin att följa upp erfarenheter och dra lärdomar från it-projekten för att så långt möjligt undvika risk för förseningar och ökade kostnader. I flera fall har resurser tagits från andra prioriterade it-projekt för att klara leveranserna. Risken ökar därmed för ytterligare förseningar, resurskonflikter och merarbete. En annan slutsats är att det finns behov av förbättrade ekonomiadministrativa rutiner i myndigheternas it-verksamheter. ser positivt på att har vidtagit åtgärder och infört förbättrade ekonomiadministrativa rutiner för it-verksamheten. konstaterar dock att de granskade myndigheterna har brister i kraven på beslutsunderlag inför investeringsprojekt, exempelvis genom att förbättra arbetet med jämförelser av olika alternativ inför beslut. har inte fastställt en projektstyrningsmodell med tillhörande krav på ekonomistyrning. projektplaneringsmodell ger begränsade möjligheter att genomföra nuvärdesberäkningar av projektens kostnader noterar att och Kriminalvården återkommande har haft problem med att överplanera eller överbudgetera it-investeringar i förhållande till tillgängliga personalresurser. Granskningen visar också att samtliga myndigheter behöver förbättra rutinerna för projektutvärdering vad det gäller att bedöma om ett it-projekt varit lönsamt. 7.1.6 Kompetensförsörjningen är en kritisk faktor För att kunna driva it-verksamheten och enskilda projekt effektivt krävs en långsiktig plan för kompetensförsörjningen. Granskningen visar att myndigheterna har påtagliga problem med kompetensförsörjningen i itverksamheten, exempelvis finns ett högt konsultberoende. noterar även att det saknas aktuella statliga ramavtal för vissa it-konsulttjänster, vilket försvårar för myndigheterna att genomföra samordnade upphandlingar inom området. slutsats är att kompetensförsörjningen är en kritisk faktor och att myndigheterna har svårt att säkerställa kompetensförsörjningen , både inom beställar- och utförarsidan. konstaterar att myndigheterna inte har samverkat för att minska problemen med kompetensförsörjning, exempelvis genom gemensamma upphandlingar eller genom att utnyttja varandras kompetenser bättre. Myndigheterna har stort behov av särskild it-kompetens, både inom beställar- och utförarsidan, för att bättre kunna analysera, planera och driva it-verksamheten. har beslutat om en så kallad sourcingplan för kompetensförsörjning. Motsvarande plan finns inte på övriga myndigheter. Vidare noterar att har inrättat en strategisk ledningsfunktion för it-verksamheten. har beslutat om att inrätta en sådan funktion /12. Även har för avsikt att genomföra samma åtgärd , medan Kriminalvården ännu inte har hanterat frågan. För en långsiktig och effektiv ledning och samordning av RIF-arbetet bör regeringen överväga vilka möjligheter som finns att ännu tydligare styra och samordna utvecklingsarbetet efter den första etappens genomförande. I det sammanhanget bör regeringen även pröva om nuvarande verksamhetsform och mandat för att åstadkomma samverkan behöver ändras. För att säkerställa utvecklingen av ett modernt och effektivt it-stöd i rättskedjan bör regeringen: -ta fram en långsiktig plan för det fortsatta RIF-arbetet efter den första etappens genomförande, -säkerställa en fungerande informationsförsörjning i rättskedjans huvudflöde innan en utvidgning sker av fler aktiva myndigheter i RIF- arbetet samt -utreda behovet av en anpassning av gällande registerförfattningar för kommande etapper i RIF-arbetet. Regeringen bör löpande och långsiktigt följa upp myndigheternas arbete och planering för avveckling och ombyggnation av gamla system och itstöd. Regeringen bör ställa krav på ökad samverkan mellan myndigheterna i arbetet med behovs- och riskanalyserna samt ställa krav på ökad samverkan för kompetensförsörjningen, exempelvis genom gemensamma upphandlingar för it-tjänster och bättre samordning av personalresurser. Regeringen bör även följa upp hur denna samverkan fungerar. Regeringen bör säkerställa att det finns en fungerande upphandlingssamordning för it-utvecklingsområdet för ett modernt itstöd i rättskedjan. Rekommendationer till de granskade myndigheterna Myndigheterna bör, utifrån behov och identifierade brister, tydliggöra och förbättra sin styrning och kontroll av it-verksamheten genom att utveckla och förankra behovsanalysen internt för it-stöd säkerställa att det finns en tydlig koppling mellan it-strategin och verksamhetsutvecklingen utveckla den långsiktiga planeringen av olika it-insatser vad gäller handlingsplaner, avveckling av system och tekniska plattformar, budgetprognoser och finansieringsplaner se över riskanalysen som utgår från förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll med avseende på myndighetens styrning och kontroll av it-verksamheten förbättra de ekonomiadministrativa rutinerna för styrningen av itverksamheten, särskilt vad gäller it-projekten ta fram en strategi och plan för kompetensförsörjningen samt i samverkan med andra myndigheter överväga gemensamma lösningar, exempelvis upphandling av it-konsulter och bättre utnyttjande av befintlig it-kompetens mellan myndigheterna. Lag (1996:1059) om statsbudgeten Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Personuppgiftslagen (1998:204) Polisdatalagen (2010:361) Regeringsformen (1974:152) Förordning (2007:603) om intern styrning och kontroll Förordningen (2003:770) om statliga myndigheters elektroniska informationsutbyte Förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Myndighetsförordningen (2007:515) Tryckfrihetsförordningen (1949:195) 1997/98:1 utg.omr. 2000/01:1 utg.omr. 2001/02:1 utg.omr. 2002/03:1 utg.omr. 2003/04:1 utg.omr. 2004/05:1 utg.omr. 4 s. 25, 87 och 92 2005/06:1 utg.omr. 2006/07:1 utg.omr. 4 avsnitt 4.3 och 4.4.2 2007/08:1 utg.omr. 4 avsnitt 3, 3.4.2 och 3.4.4 2008/09:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.3, 2.4.2, och 2.4.4 2009/10:1 utg.omr. 4 avsnitt 3.3 och 3.4.2 2009/10:85 Integritet och effektivitet i polisens brottsbekämpande verksamhet 2010/11:1 utg.omr. 4 avsnitt 3.4.2 s. 20 Offentliga utredningar och departementspromemorior Ds 2003:29, Formel Formkrav och elektronisk kommunikation , promemoria Redovisning av det IT-baserade utvecklingsarbetet hos vissa av rättsväsendets myndigheter, , dnr Ju 2009/10205/SI SOU 2001:100 Informationshantering och behandling av uppgifter vid domstolar SOU 2007:22 del 1 SOU 2007:45 Utökat elektroniskt informationsutbyte mellan myndigheter. SOU 2008:87 Åklagarväsendets brottsbekämpning. SOU 2009:80 betänkande Kriminalvården ledning och styrning SOU 2009:86 E-delegationens betänkande Effektivare stödprocesser Mängdbrottsuppdraget, Ju2009/3950/Å Regeringsbeslut , Strategi för samordning av rättsväsendets informationsförsörjning, , dnr Ju96/3163 Regeringsbeslut , Utökning av ordinarie myndigheter i Rådet för rättsväsendets informationsförsörjning (), , dnr Ju2004/11719/PO Regeringsbeslut , Uppdrag till myndigheterna i för rättsväsendets informationsförsörjning att göra en gemensam årlig redovisning av verksamhetens utveckling, , dnr Ju2006/302/PO Regeringsbeslut , Utökning av ordinarie myndigheter i Rådet för rättsväsendets informationsförsörjning (), , dnr Ju2006/10392/PO Regeringsbeslut , ordförande i rådet för rättsväsendets informationsförsörjning (), , dnr Ju2008/1178/PO Regeringsbeslut , ordförande i rådet för rättsväsendets informationsförsörjning (), , dnr Ju2009/2204/PO, dnr Ju2008/1785/PO, dnr Ju2009/636/PO, dnr Ju2009/1937/PO Regeringsbeslut , (Ju2011/4732/PO, Ju2011/4791/Å, Ju2011/4804/ DOM, Ju2011/4788/) Regleringsbrev till granskade myndigheter Regeringens skrivelser och svar till Justitieministerns svar () i på en skriftlig fråga 2007/08:531 Samhällets reaktion på brott av unga Regeringens skrivelse () till 2010/138: granskning av it inom statsförvaltningen och statliga it-projekt Dokument från stöd-/stabsmyndigheter och delegationer 2005:13 Räkna på lönsamheten! Vägledning för lönsamhetskalkyler vid statlig verksamhetsutveckling E-delegationens rapport i nyttorealisering (remissutgåva ) 2009:6 Polisen Styrning och uppföljning 2009:7 interna styrning och kontroll Statskontoret 2000:45 Kan rättsväsendets information samordnas en utvärdering Rättsväsendets informationsförsörjning (), Redovisning av RIF-samordningen , dnr: POA-450-165/07 Rättsväsendets informationsförsörjning (), Målbild för informationsutbytet En uppdragsbeskrivning för RIF-myndigheterna, dnr 450-01/08 Rättsväsendets informationsförsörjning (), Redovisning av RIF-samordningen ,dnr: POA-450-01/08 (), promemoria Principer för RIF-arbetet (), promemoria Nyttovärdering 2011 avseende utveckling av Rättsväsendets informationsförsörjning, s. 5-6, dnr Ju2010/9779/SI , Protokoll från RIF11-rådsmöte vad avser promemorior Beslut om utökning av RIF-arbetet etapp 1 respektive Förutsättningar för utökning, Dokument från granskade myndigheter , Preliminär rapport till , version 2008, promemoria Författningsöversyn för genomförande av RIF:s målbild och handlingsplan En preliminär rättsanalys, dnr RA-450-3507/08 , PUST Projektkontrakt, dnr PVS-171-3001/09 2010, IT inom Polisen nationell IT-strategi 2010-2015, dnr ITS-170-5180/09 , Projekt för RAR/DUR inkl Tvång/MR en anpassning till krav i brottmålsprocessen , Riskanalys ISK Projektportföljen , PVS Riskanalys per , version 01.00 , Projektdirektiv Cåbra II utveckling av elektroniskt informationsutbyte, dnr ÅM-A 2009/0721 , Förslag till styrning av IT-verksamhet, dnr ÅM-A-2010/1535 , Riskanalys med åtgärder, dnr ÅM-A 2011/0297 , Inriktningsbeslut avseende en utvecklad , dnr ÅM-A 2010/1535 , Beslut om revidering av projektdirektiv Cåbra II IT-verksamhet, dnr ÅM-A 2010/1535 Framställning om ändringar i svar på frågeenkät om EA-rutiner i it-verksamheten , svar till angående it-revision av Cåbra, , dnr ÅM-A 2008/0793 , Förstudie om modularisering av , Rättsväsendets Informationsförsörjning (RIF), , IT-strategi för Domstolar , Promemoria Analys i anledning av en ny kommunikationslösning för rapportering av brottmålsavgöranden, dnr 1644-2010 , Analys av , version 1.0 , promemoria Behov av författningsändringar i anledning av ett elektroniskt förundersökningsprotokoll , promemoria Elektronisk stämningsansökan och brottsmisstankar en författningsanalys , Information om förseningar i RIF-arbetet , Mötesanteckningar från Planeringsråd och planeringsråd IT svar på frågeenkät om EA-rutiner i it-verksamheten Kriminalvården , Bättre ut, Kriminalvårdens vision och värdegrund Kriminalvården , remissvar på betänkande SOU 2009:80 Kriminalvården ledning och styrning, dnr 2009-024382 Kriminalvården , PM Kriminalvårdens arbete med intern styrning och kontroll. Kriminalvården , Kriminalvårdens IT-strategi Kriminalvården Kriminalvårdens budgetunderlag 2012 (tryckt ) Kriminalvården , PM Förstudie KLAS:NET Slutrapport, (dnr 50-2010-27971) Kriminalvården , Kriminalvårdens riskanalys 2010 version 1.0 Kriminalvården , Beslut om avveckling av , dnr 50-2011-114268 Kriminalvårdens IT-projektkatalog 2011 (version ) Kriminalvården, minnesanteckningar från möte (dnr 59-2009-26033) Kriminalvården, minnesanteckningar från möte (dnr 59-2009-28605) Kriminalvården, minnesanteckningar från möte (dnr 59-2009-28605) Kriminalvården, minnesanteckningar från möte (dnr 59-2011-6403) Kriminalvården, minnesanteckningar från möte (dnr 59-2009-28605) Kriminalvården, PM IT-utmaningar (,version 1.0) Kriminalvårdens svar på frågeenkät EU, internationella standarder/metoder Cobit 1996: Control Objective for Information and Standards. Audit and (), and () COSO 1992: of 2009:12, Hanteringen av unga lagöverträdare 2009:18, IT-investeringar över gränserna 2009:27, Kriminalvårdens verkställighetsplanering 2010:7, Inställda huvudförhandlingar i brottmål 2010:10, Hanteringen av mängdbrott 2010:23, Polisens brottsförebyggande arbete 2010:26, Statens insatser för att komma åt vinster från brottslig verksamhet 2011:4, IT inom statsförvaltningen 2011:5, Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:18, Brottsutsatt Myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott , IT-revision av Cåbra, , dnr 32-2007-0647 : Granskning av ekonomistyrningen i it-verksamhet : Granskning av ekonomistyrningen i it-verksamhet : Granskning av ekonomistyrningen i it-verksamhet : Granskning av ekonomistyrningen i Kriminalvårdens it-verksamhet 1999:19, Informationsförsörjning och IT-användning inom kriminalvården 2000:8, Polisens IT-stöd Revisionsmyndigheter i andra länder Intosai 2007, 2010: Erfarenheter från granskning av IT Governance presenterade för on IT Audit 2005, , Yrke: Polis 2007, kandidatuppsats i Kriminalvårdens IT-system med inriktning på intern kommunikation och systemtillgänglighet Intervjuer med företrädare för , , , , , , , , , , , (telefonintervju) Intervju med företrädare för i , Intervjuer med företrädare för i , Intervjuer med företrädare för , , , , Intervju med företrädare för åklagarkammaren i , Intervju med företrädare för åklagarkammaren i , : Intervjuer med företrädare för , (telefon), , , (telefon) Intervju med företrädare för Attunda tingsrätt, Intervjuer med företrädare för Kriminalvården, (telefon), (telefon), (telefon), , , (telefon), (telefon), (telefon) Gruppintervju med företrädare för , Gruppintervju med företrädare för Österåkeranstalten, Intervju med företrädare för regionkontoret i , Intervju med företrädare för , Intervjuer med företrädare för , , , , 2011-05- 23, Intervju med företrädare för , Bilaga 1 Definitioner och begrepp Nedan följer förklaringar till definitioner och begrepp som återkommer i granskningen: Verksamhetsstöd: Med verksamhetsstöd avser vi alla typer av stöd som bidrar till att en specifik verksamhet kan genomföras. En typ av stöd är it-stöd. Andra stödformer är exempelvis organisation, administration, service, kompetens, modeller och metoder för arbetssätt. It-stöd: Med it-stöd avser vi sådana it-system, it-applikationer eller it-funktioner som personalen i en viss verksamhet har behörighet att använda i sin tjänst. It-system: Med it-system avser vi de datoriserade delarna i ett informationssystem där man manuellt registrerar olika data. Det innebär att det exempelvis finns datoriserade funktioner för att lagra data och bearbeta data. It-infrastruktur: Den hårdvara (exempelvis servrar, datorer och kringutrustning), mjukvara (exempelvis operativsystem, övervakningssystem och kommunikationssystem), metoder, tekniker och kompetenser som krävs för att kunna erbjuda organisationen ett it-stöd. Drift: Den dagliga support som en (normalt) it-enhet utför för att användarna ska ha tillgång till det beslutade it-stödet. Förvaltning/systemförvaltning: Ett återkommande underhåll av it-stödet (itsystem och it-infrastruktur) som innehåller åtgärder främst för att bibehålla beslutad kvalitet på it-stödet. It-system kräver till exempel uppdatering vid ny lagstiftning. Förvaltningen svarar också för att systemen uppfyller krav på säkerhet etc. It-utveckling: större insatser, ofta utveckling av nytt it-stöd/it-system eller större ingrepp i ett redan befintligt ti-system. It-utveckling bedrivs oftast i projektform. It-verksamhet: All verksamhet som en organisation utför för att ett beslutat it-stöd i verksamheterna ska finnas på plats. I it-verksamheten ingår således både organisationen för drift, förvaltning och utveckling av it-stödet och själva it-stödet. Avveckla/konvertera/migrera: Med avveckling avses att ett it-system eller it-stöd tas bort. Systemet/stödet kan ersättas av ett nytt system/stöd. Med konvertera avses att programkoden i ett it-system skrivs om till ny programkod. Med migrera avses att data överförs från ett it-system, som ska avvecklas, till ett annat it-system. Bilaga 2 Myndigheternas it-stöd Det finns mellan 400 och 700 system inom polisen beroende på vilken definition som används. Polisen har omfattande kopplingar mellan såväl interna som externa it-system. Inom utredning och lagföring använder sig polisen av två huvudsystem, nämligen ett avrapporteringssystem Rationell anmälningsrutin (RAR)243, och ett utredningsstöd, Datoriserad utredningsrutin och tvångsmedelshantering (Dur-Två) inklusive tvångsmedelstjänsten (Tvång). RAR är ett diariesystem som är knutet till respektive polismyndighet och som består av K-diarium, T-diarium och A-diarium244. Polisen håller på att utveckla ett nytt nationellt mobilt utredningsstöd (PUST), som är tänkt att ersätta RAR och Dur-Två . Utöver polisens två huvudsystem för brottsutredande verksamhet, Dur- Två och RAR, kan sökningar även göras i en mängd olika så kallade stödsystem (register). Det finns också system i gränslandet mellan huvudsystem och stödsystem, exempelvis belastningsregistret (BR) och misstankeregistret (MR).