rfr · GY0WRFR6 · 2011-09-01 00:00:00 — offentliga utfrågning om barns och ungas rätt till kultur Riksdagstryckeriet, , 2011 anordnade en offentlig utfrågning om barns och ungas rätt till kultur. En viktig prioritering inom kulturpolitiken är att ge barn och unga i hela landet tillgång till ett kulturutbud och kulturella aktiviteter som präglas av mångfald och hög kvalitet. I det ligger att skapa möjligheter för barn och unga att uppleva kultur och ägna sig åt eget skapande. Avsikten med utfrågningen var att få information och kunskap om arbetet med kultur för barn och unga och att belysa kulturens betydelse för lärande och utveckling. I det följande redovisas programmet för utfrågningen och en utskrift av den stenografiska uppteckningen som gjordes vid utfrågningen. Offentlig utfrågning om barns och ungas rätt till kultur Förstakammarsalen i , ingång från Riksplan (S), kulturutskottets ordförande 9.05Barns och ungas rätt till kultur hur ser det ut? Per , generaldirektör, , enhetschef, , koordinator för barn- och ungdomskultur, 9.35Kulturens betydelse för barnens lärande och utveckling , professor, didaktik, 9.50Exempel på arbete med kultur för barn och unga , vd/verksamhetsledare, Drömmarnas Hus, , museidirektör, , , och projektledare för projektet , deltagare i projektet (FP), kulturutskottets vice ordförande OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BARNS OCH UNGAS RÄTT TILL KULTUR Ordföranden: Som ordförande i kulturutskott vill jag hälsa alla åhörare, medverkande och riksdagskolleger hjärtligt välkomna till denna utfrågning om barns och ungas rätt till kultur. Det bästa man har ska man sätta på bordet. Så sade alltid min mormor när hon lyfte upp något av sina många barnbarn och gav dem uppmärksamhet. dag ska vi uppmärksamma barnen och försöka se om vi sätter dem på bordet. Tar vi dem till scenen eller på scenen till upplevelser? Klarar vi av att erbjuda det dukade bordet till barn, oavsett föräldrars bostadsort eller social status i Ger vi dem den allra bästa formen av kultur och fritidsupplevel- Tar vi i vuxenvärlden vårt ansvar för det vi är ålagda att göra, och hur gör vi det i sådana fall? För ålagda att göra det är vi definitivt. slutade om de nya kulturpolitiska målen var också de tydliga: Kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att nå dessa mål anges bland annat att kulturpolitiken särskilt ska upp- märksamma barns och ungas rätt till kultur. I propositionen Tid för kultur lyfts fram att samhället och vuxenvärlden har ett särskilt ansvar för att barn och unga får goda och likvärdiga möjligheter att delta i kulturlivet och att kulturpolitiken har ett ansvar för att ge barn och unga i hela landet tillgång till ett bra kulturutbud. I rätten till kultur ligger både att ha tillgång till kultur och att själv få skapa och uttrycka sig. Barn och unga ska också ges möjlighet till inflytande och Där kan jag ha lite dåligt samvete vi har ju inga barn med oss här , utan det är vi vuxna som talar om barnen i stället för Men vi får , tror jag, goda exempel på där man har barnen med och inte bara talar för dem. Barns och ungas rätt till kultur lyfts också tydligt fram i kulturpolitikens övergripande målsättningar som ett viktigt medel för att uppnå de nya av beslutade kulturpolitiska målen. Barns och ungas rätt till kultur är ett av tre viktiga mål. Alla myndigheter och institutioner inom kulturområdet ska också enligt sina instruktioner integrera ett barnperspektiv i verksamhe- Jag ser därför fram emot en väldigt spännande och lärorik förmiddag. lägget på utfrågningen är på traditionellt riksdagsvis att vi har ett antal inled- Sedan får vi en fikapaus där vi har möjlighet att mingla och småprata, och därefter blir det en frågestund som avslutas . Med detta hälsar jag det första talarparet välkomna. Det är Per och Per , generaldirektör, : Tack så mycket för inbjudan till denna spännande och viktiga utfrågning! med beslutade ungdomspolitiska mål: rätt till välfärd och rätt till jobbar vi i huvudsak med tre uppgifter: att ta fram 2010/11:RFR6 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BARNS OCH UNGAS RÄTT TILL KULTUR kunskap om ungas livsvillkor, att ge stöd till organisationer på olika sätt och att vara nationella kontor för de EU-program på ungdomssidan som är delaktigt i. Det är dock inte det vi ska prata om här , utan ska vi prata om den utredning om ungas kulturutövande som vi lämnade till regeringen . Det är en alldeles färsk utredning som vi vill dela med oss våra kunskaper från. Det ska som är enhetschef och min ställföreträdare på göra. , : Jag vill precis som Per tacka för inbjudan. Jag tycker att det ska bli oerhört spännande att tillsammans med er få diskutera de här frågorna . Som Per sade har vi på på uppdrag av regeringen gjort en utredning om ungas kulturutövande. Jag tänker inte berätta om hela utredningen men om några viktiga aspekter. Det jag framför allt tänkte prata om är hur aktiva unga människor egentligen är, på vilka arenor de är aktiva och hur det offentliga stödet till kulturutövandet ser ut. Det är en viktig sak att titta på. När man pratar om kultur är det alltid viktigt att ställa frågan vad kultur är. Det kan man ha olika uppfattningar om, och jag tänkte ge en bild av hur ungas aktivitet är när det gäller olika typer av kulturutövande. Tittar man på de klassiska konstformerna, som ju finns med i kulturpolitiken, kan man se att det handlar om bild, musik, skrivande, dans och teater, och där är det alltså så många som som regelbundet ägnar sig åt den typen av kulturaktivitet. Om man lägger till en annan arena, hantverk och slöjd, som är väldigt förekommande bland unga och som många menar är en del av kulturen kan man se att det är väldigt många unga som ägnar sig åt det också. Om man lägger ihop de klassiska konstformerna och hantverk och slöjd är det alltså av ungdomarna som ägnar sig åt kultur. När jag pratar om ungdomar i det här fallet menar jag alltid personer som är , så vet ni det. Om man går vidare och ytterligare utökar kulturbegreppet och tittar på kulturaktiviteter som mer handlar om moderna kulturformer, till exempel att lajva, läsa poesi, titta på standup comedy och så vidare, ser vi att det blir så många som som ägnar sig åt kultur. Det finns säkert en diskussion om huruvida detta är kultur eller inte, men vi har valt att utvidga begreppet för att få en bättre bild av hur unga är aktiva. Lägger vi dessutom till sådant som innebär att man är aktiv inom det vi fortfarande kallar den nya tekniken, det vill säga nätet, ser vi att det är så många som av ungdomarna som är aktiva kulturutövare. Det här tycker vi är väldigt viktigt att framhäva, för när man pratar om barns och ungas kulturutövande och barns och ungas rätt till kultur är det förstås viktigt att ha en bild av hur aktiva de egentligen är. Vad jag vill säga här är att de är oerhört aktiva. Kultur är någonting som är naturligt i de allra flesta unga människors liv. När man ska titta på vad man gör mest skulle man kanske kunna tro att det handlar om någon av de klassiska formerna, men hantverk är det som absolut OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BARNS OCH UNGAS RÄTT TILL KULTUR 2010/11:RFR6 flest unga ägnar sig åt. Efter det är det bild och sedan musik. Hantverk, bild och musik är alltså de vanligaste formerna. När vi fortsättningsvis pratar om kulturen tycker vi att det är viktigt att vi också använder detta vidare begrepp, för ska man prata på ett sätt som är relevant för barn och unga måste man ju prata om de saker som de faktiskt ägnar sig åt. Andelen unga i procent som har ägnat sig åt olika kulturaktiviteter på sin fritid efter kön, , 2010 1 Jag visade innan vad unga gör. Vi tycker också att det är intressant att se på vilket sätt ungas kulturutövande finansieras och stöds av det offentliga. Då kan man se att väldigt mycket av ungas kultur egentligen stöds genom skolan. Det är väldigt positivt, för genom skolan får många barn och unga tillgång till kultur. Vi har särskilt tittat på två olika arenor: musik- och och folkbildningen. Om man tittar på musik- och är kanske inte förvånande musiken i topp. Där kan man se att det är något fler tjejer än killar som ägnar sig åt musik. Överlag är något fler tjejer än killar aktiva inom musik- och . Tittar man i stället på folkbildningen, alltså studiecirkelverksamheten som ju är en annan del av den offentligt finansierade kulturverksamheten, ser vi en helt annan bild. Där är det killarna som dominerar. Det är fortfarande musik som är vanligast, men det är killarna som är aktiva. Där kan man också se att 1 Ur om ungas kultur. En analys av ungas kulturutövande (2011:1). 2010/11:RFR6 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BARNS OCH UNGAS RÄTT TILL KULTUR det i musik- och ofta handlar om yngre barn och ungdomar medan det i studiecirklarna ofta är de äldre. Om vi jämför killar och tjejer kan vi generellt se en väldigt tydlig trend att tjejer är mer aktiva inom kulturen, men med stigande ålder slutar tjejerna att utöva kultur inom de här arenorna och killarna tar över. Ett annat sätt att uttrycka det är att det offentliga i allt större utsträckning väljer att finansiera aktiviteter som killar ägnar sig åt. Det beror lite på hur man tittar på det. När man tittar på kulturutövande kan man nämligen se att tjejer dominerar inom i princip alla former förutom musik, och musik är det som det offentliga stöder mest. Unga med kulturidentitet har vi valt att titta på lite speciellt. Jag sade att om vi har det här utvidgade kulturbegreppet är det så många som som regelbundet ägnar sig åt kultur, men för att få en lite mer fördjupad bild av hur det ser ut har vi valt att titta på unga som är regelbundna kulturutövare och ser detta som väldigt viktigt för dem själva. De har alltså en stark identitet som kulturutövare, och det är dem jag kommer att prata om . Vi kan se att det är en väldigt stor andel, mer än en halv miljon personer, av gruppen, som ser sig själva som kulturutövare. Här kan man se skillnader mellan killar och tjejer, och det är som ni ser lite fler tjejer än killar. Musik är det de allra flesta ägnar sig åt. Vi har kombinerat en mängd olika undersökningsmetoder och jobbat tillsammans med en rad andra aktörer, och om man ska prata lite om vad som är viktigt för ungas kulturutövande är det oerhört tydligt i den utredning vi har gjort att en av de absolut viktigaste sakerna för ungas kulturutövande är att de får uppmuntran. När det gäller kulturutövande är det ungefär en tredjedel av ungdomarna som säger att de får uppmuntran av sina föräldrar att ägna sig åt kultur, och när det gäller idrott är det två tredjedelar bara för att sätta det lite i perspektiv. När det gäller kulturen kan man också se att den typ av uppmuntran man får ofta är väldigt könsstereotyp. Tjejer uppmuntras att göra typiskt tjejiga kulturaktiviteter medan man inom idrotten är betydligt mer könsneutral i vilka typer av sporter man uppmuntras utöva. Arenor sade jag att jag skulle prata om. När man pratar om kultur är det förstås också viktigt att fundera över var man utövar kultur. Där ser vi att hemmet är den absolut viktigaste platsen där unga utövar den kultur de är intresserade av. Det är både hembaserat och i stor utsträckning självlärt. När man pratar om det offentligas finansiering menar vi därför att det är viktigt att se om det offentliga finansierar det barn och unga ägnar sig åt ja eller nej, och så får man fundera utifrån det. är det viktigt att säkerställa att barn och unga själva bestämmer över sina arenor, och där är hemmet oerhört viktigt. Jag ska bara säga någonting väldigt kort om skillnader inom ungdomsgruppen. Vi kan se att det är fler som är kulturaktiva i storstadsregioner än i mindre städer och kommuner. När det gäller vilken typ av kultur man ägnar sig åt ser vi också att det är mer könsstereotypt i mindre städer än vad det är i storstäder. Kulturutövandet minskar med åldern, som jag sade. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BARNS OCH UNGAS RÄTT TILL KULTUR 2010/11:RFR6 En sak som vi har lagt lite särskild vikt vid är om man ser kulturen som en möjlig försörjning , alltså frågan om man kan bli yrkesverksam inom kulturen. Där är det en enorm skillnad mellan killar och tjejer. Om man tittar på den yngre gruppen har tjejer och killar ungefär lika stor tilltro till att de själva kan leva på sitt kulturutövande, men i takt med att de blir äldre och någonstans vid ändras det radikalt. Från att av tjejerna tänker att de kan ägna sig åt kultur som ett yrke går det ned till , medan killarna ligger kvar på . Det här är också väldigt intressant att fundera över när man pratar om ungas kultur och hur man stöder den. Handlar det om att unga tjejer får andra prioriteringar? Handlar det om att arenorna för unga tjejer att förverkliga sin kultur blir färre? Det är viktiga saker att fundera över. En annan sak som vi självklart har frågat om är kulturens och kulturutövandets betydelse för individen. är inte detta saker som vi har kunnat belägga i faktiskt utfall. Unga säger själva att de genom sitt kulturutövande upplever att de fått bättre hälsa, men det finns inga undersökningar där vi har kunnat mäta att det de facto är så. Men de uttrycker själva att de har fått bättre självkänsla och mer empati. När man ställer frågor om attityder till andra människor ser man att de unga som är kulturutövare i större utsträckning än andra uttrycker vad vi brukar kalla toleranta attityder. Vi brukar ju prata om kulturen som en väldigt viktig del i demokratin och i skapandet av demokrati, och vi menar att många av de siffror vi presenterar ger belägg för detta. Andelen i procent av unga kulturutövare med kulturidentitet som instämmer helt i påståenden med relevans för kulturutövande som yrkesutövande efter åldersgrupper, 2010 2 2 Ur om ungas kultur. En analys av ungas kulturutövande (2011:1). 2010/11:RFR6 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BARNS OCH UNGAS RÄTT TILL KULTUR Här har jag siffran om yrkesdrömmar. Jag tycker att den är så tydlig. Som jag sade går alltså andelen av tjejerna från till medan det för killarna går uppåt i takt med att de blir äldre. Jag ska avslutningsvis bara säga någonting om vad vi föreslog i den här utredningen, och det här är viktigt inte minst för er. Vi menar att ett av de stora problemen när det gäller barns och ungas kultur är att det är ganska otydligt definierat vad kultur är. Framför allt är det otydligt definierat vem som är barn respektive ung. I den typ av statistik som finns är det egentligen omöjligt att följa upp hur den offentliga finansieringen ser ut när det gäller barns och ungas kultur. Vi kan se att det har blivit mer medel till kulturen, men vi kan inte belägga att dessa medel de facto har gått till barn och unga. Därför menar vi att man måste följa upp det här tydligt. Vi menar också att man behöver ha den mer vidgade synen på kultur, för barn och unga ägnar sig åt kultur på alla möjliga arenor. Det är viktigt att inkludera fritiden. Det är viktigt att inkludera studiecirklar, öppen fritidsverksamhet och andra typer av aktiviteter, för det är där de unga är. Vi menar också att det är viktigt att titta på finansieringen, för om man nu med kulturpolitiken vill främja vissa typer av kulturyttringar och stödja ungas eget kulturutövande är det viktigt att också se till att pengarna går till det som barn och unga ägnar sig åt själva. Ordföranden: ska vi lyssna till , koordinator för barn- och ungdomskultur på . , : Jag vill börja med att tacka för att jag får komma hit till kulturutskottet . Det är väldigt roligt att få komma hit och prata om barns och ungas rätt till kultur! är det faktiskt nästan precis jag började som barnkulturkoordinator på , och att få komma hit gav mig ett bra tillfälle att summera de erfarenheter jag har fått . var jag sekreterare i för barnkultur och gjorde en kartläggning av nuläget för barn- och ungdomskulturen som fick titeln lite olika ut. Med den som referenspunkt kan jag se att mycket positivt har hänt på de här fem åren. En god grund har lagts för barnkulturen, inte minst genom de beslut som har fattats här i . Vi har fått nya kulturpolitiska mål där barns och ungas rätt till kultur särskilt lyfts fram. Vi har fått en ny strategi för att genomföra FN: s barnkonvention, där samarbete mellan myndigheter, mellan organisationer och mellan stat, landsting och kommuner betonas som en väg framåt. Sist men inte minst har skolan fått nya styrdokument. Den nya skollagen stadgar att alla skolor ska ha tillgång till ett skolbibliotek, vilket känns särskilt angeläget efter att den senaste PISA- rapporten visat nedåtgående siffror för svenska barns och ungdomars läsförståelse. Den nya läroplanen, Lgr 11, formulerar liksom den tidigare läroplanen ett mycket starkt kulturuppdrag för skolan, med fokus på barns språkutveckling i en vidgad betydelse. Språkutveckling handlar inte bara om att bli duktig på OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BARNS OCH UNGAS RÄTT TILL KULTUR 2010/11:RFR6 svenska, sitt modersmål eller engelska, utan det handlar också om att bli duktig på och utveckla sitt kunnande i de estetiska uttrycksformerna som dans, musik, drama och så vidare. Allt det här ger som en av de centrala myndigheterna på kulturområdet en mycket god utgångspunkt för vårt uppdrag att förbättra barns och ungas möjligheter att möta och utöva kultur. Aktuella kulturvaneundersökningar visar nämligen att den klassiska kulturtanten börjar få stark konkurrens från åldersgruppen . SOM-undersökningen visar att denna åldersgrupp i själva verket står för den största andelen besökare på dansföreställningar, biografer, rockkonserter och bibliotek. De är också de mest aktiva utövarna de målar, skriver dagbok och poesi, spelar teater och fotograferar. , som ni fått ta del av, visar på samma sak. Med tanke på de ökande satsningarna på kultur i skolan är det inte en alltför vild gissning att intresset för kultur bland de yngre svenskarna kommer att bestå. Frågan är bara hur vi från nationell nivå bemöter detta och skapar verkliga förutsättningar för alla barn och ungdomar att ta del av kulturen och att påverka och delta i kulturlivet. Arbetet för att stärka barns och ungas rätt till kultur innebär både vardag och fest. En stor del av arbetet handlar om att ta fram handlingsplaner och strategier, att utveckla strukturer och stödsystem, att bygga en grund som sedan kan byggas vidare på med ett konstnärligt innehåll. Det kan låta tråkigt, men det räcker att lyfta blicken för att se vad ett sådant strategiarbete kan leda till i förlängningen. Det är då vi får syn på särskoleeleverna i som skära av stolthet och nervositet presenterar sin film gangsterrånet för alla rektorer i kommunen. Det är då vi möter kulturskoleeleverna i som med stark scennärvaro och musikalitet kan få den mest garvade kulturbyråkrat att tveka inför att äntra scenen strax efter. Utan detta medvetna grundarbete inget Tiotrettonbibliotek på i , ingen barnteaterfestival i eller kulturgaranti i . Lägg sedan till den högkvalitativa konst som skapas av vuxna för barn och unga eller egentligen för alla. Med konstnärskap som och lyfter Almapriset fram en barn- och ungdomslitteratur på högsta konstnärliga nivå. är också ett mycket gott exempel på att barnkulturen kan och bör vara en viktig del av det internationella kultursamarbetet. Vid årets internationella barnboksmässa i väckte tillkännagivandet av pristagaren ett mycket stort intresse. Priset är också en levande illustration av de svenska, kulturpolitiska målen: barnkulturen som en fri och obunden kraft i samhället med yttrandefriheten som grund. För barnkulturen är förstås inte bara rolig och underhållande den ger också barnet en röst. Jag var tyvärr inte med på den litteraturresa till som anordnades himmelfärdshelgen, men som är enhetschef på var där och lyssnade till det nervösa och hoppfulla skrattet när den svenske barnboksförfattaren presenterade sin barnbok . 2010/11:RFR6 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BARNS OCH UNGAS RÄTT TILL KULTUR Vi är nu inne på det tredje året med Skapande skola. omfattar stödet hela den obligatoriska . beslutade att fördela årets till 250 kommunala skolhuvudmän och 110 friskolor. Intresset från kommunerna är mycket stort. Under den korta tid som stödet har funnits är det bara 2 kommuner av 290 som inte sökt stöd från . Som jämförelse kan nämnas att matematiksatsning når 156 kommuner och 32 fristående skolor. Det kanske är lite roligare med kultur än med matematik, vad vet jag. Vi kan redan se att Skapande skola bidrar till att bygga upp hållbara strukturer för kultur i skolan. Nya samarbetsformer uppstår, dialogen mellan skola och kulturliv ökar, kulturens organisationer samlar sig och utvecklar sina arbetsformer. Men Skapande skola hjälper oss också att se utvecklingsbehoven. Många kommuner ansöker om medel för att fortbilda lärare i hur skolan kan arbeta med estetiska lärprocesser och kultur i skolan. Inom kulturlivet tas olika initiativ för att i samarbete med högskolor skapa kurser för konstnärer som vill arbeta med barn och unga i skolan. Detta är behov som inte kan svara emot men väl synliggöra och i dialog med andra i bästa fall också bidra till lösningar på. har i tidigare budgetunderlag föreslagit att medel ska föras över från utbildningsbudgeten för att ytterligare förstärka en positiv utveckling. Det saknas en samlad uppföljning av hur skolan uppfyller sitt kulturuppdrag, men det finns indikationer på att förbättringar behövs. Skolinspektionens genomförda inspektion av musikämnet visar till exempel att det finns stora brister i den ordinarie musikundervisningen bristande uppföljning, få behöriga lärare, inga stödinsatser för elever som inte uppfyller målen. Listan kan göras mycket längre. Barns språkutveckling handlar om alla de estetiska språken, men här tas det inte på allvar. har vi på haft en återkommande dialog med för att dela med oss av de erfarenheter vi fått genom Skapande skola och för att diskutera möjliga samverkansområden. Ett resultat är att och tillsammans kommer att arrangera en nationell konferens om läsfrämjande . Just läsfrämjandet kan också få tjäna som konkret exempel på att arbetet med att stärka barns och ungas rätt till kultur måste ske på flera områden . På nivå behövs mer samverkan mellan folkbiblioteken och skolan för att utveckla det läsfrämjande arbetet. är det viktigt att tänka på att också måste vara en resurs för barn och unga . Att alltid möta kulturen i ett skolsammanhang har också en baksida. En ny studie från som bygger på intervjuer med tioåringar visar att lusten att läsa minskar om barnen kopplar samman läsningen med prestation. Kulturen för, med och av barn och unga måste, precis som vuxenkulturen, få vara den fria och obundna kraft i barns och ungas liv som de kulturpolitiska målen talar om. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BARNS OCH UNGAS RÄTT TILL KULTUR 2010/11:RFR6 påbörjades det stora arbetet med att genomföra kultursamverkansmodellen. Den ger staten goda möjligheter att föra en dialog med regioner och landsting om utvecklingsbehov för barn- och ungdomskulturen och att pröva nya modeller och metoder för att stärka detta område. I ett europeiskt perspektiv har kulturen i , både för barn och vuxna, klarat sig väl i den ekonomiska krisen. I , , , , , , och flera andra europeiska länder skär regeringarna kraftigt i kulturbudgeten. och gemensamma enkät visade att 16 av 21 landsting tvärtom ökade sina kulturbudgetar . De flesta kommunerna hade en oförändrad kulturbudget. Om man tittar specifikt på siffror som handlar om barns och ungas kultur kan man se att siffror från SCB visar att satsningarna på musik- och kulturskolorna om inte annat har stått still. Väldigt få kommuner har sänkt anslagen till kulturskolorna. Jag vill sluta här med förhoppningen att riksdag fortsätter att bidra till denna positiva utveckling för barn- och ungdomskulturen, att och alla andra aktörer får möjligheter att bygga vidare på den goda grund som lagts med de kulturpolitiska målen, med strategin för och med skolans styrdokument.