eunbil · GY0N24FE43 · 2011-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning för utrikesrådet Godkännande av den preliminära dagordningen En kort diskussion förväntas, där HR avser erinra om den diskussion om strategiska partners som fördes vid samt hur frågan avses tas vidare . Frågan behandlas mot bakgrund av folkomröstningen i södra och implikationerna av denna för södra och norra . Omröstningen är den sista delen av genomförandet av fredsavtalet CPA (Comprehensive Peace Agreement) mellan norra och södra som löper ut . Ev. kan rådsslutsatser komma att antas som väntas välkomna ett fredligt och ordnat genomförande av folkomröstningen, att parterna uppmanas att skyndsamt lösa utestående frågor i fredsavtalet, såsom Abyei, samt att etablera samarbete mellan vad som sannolikt blir två nya stater. Oavsett utgången i omröstningen är både södra och norra i stort behov av stöd från det internationella samfundet, där EU bör spela en central roll. Härutöver krävs skyndsam och hållbar lösning av . Regeringens ståndpunkt: Regeringen anser att det internationella samfundet, tillsammans med regeringen i södra , bör utarbeta en strategi för att kunna ge ett effektivt stöd till statsbyggande i södra , företrädesvis under ledning och koordinering av FN och . EU bör även bidra till att utarbeta en engagemangsplan för norra , som inkluderar frågor som oljeintäkter, skuldavskrivningar och konstitutionsfrågor. Rådet kommer att diskutera det instabila läget i efter det att Hezbollah beslutat att lämna regeringssamarbetet med anledning av de förväntade åtalen i den så kallade Hariritribunalen (Special Tribunal for , STL). Tribunalens åklagare överlämnade sin utredning till förundersökningsdomaren för vidare utredning och beslut om åtal ska väckas. Formella åtal kan komma att offentliggöras . Regeringens ståndpunkt: Det är angeläget att EU, på basis av rådsslutsatserna , fortsatt ger stöd till , uppmanar samtliga libanesiska grupperingar att samarbeta och uppmuntrar grannländerna (särskilt , och ) att agera konstruktivt. Det är viktigt att undvika ökad politisering av tribunalen. Diskussionen väntas fokusera på den allvarliga politiska krisen efter valet och de medlingsförsök som genomförts och som pågår, senast AU- sändebudet andra försök. Utrikesministrarna kan komma att fatta beslut om ytterligare riktade sanktioner mot personer och entiteter som obstruerar den nationella freds- och försoningsprocessen och i synnerhet mot de som hotar utfallet av valprocessen. Regeringens ståndpunkt: Regeringen vill särskilt framhålla vikten av de afrikanska initiativen inom ramen för AU och ECOWAS för en snabb och fredlig lösning av situationen. bör kunna stödja rådsslutsatser om ytterligare riktade sanktioner. Ministrarna väntas kort diskutera det allt allvarligare säkerhetsläget i , där EU-medborgare kidnappats i huvudstad och sedermera dödats. EEAS väntas ge en uppdatering av läget rörande den Sahelstrategi som utarbetas på grundval av rådsslutsatserna från utrikesrådet . Regeringens ståndpunkt: Regeringen välkomnar ett ökat EU fokus på säkerhet och utveckling i . Under det svenska ordförandeskapet i EU verkade även för ett intensifierat EU-engagemang i regionen. Religionsfrihet Diskussions- och beslutspunkt Som en följd av attacker mot kristna minoriteter i och förväntas utrikesministrarna diskutera förslag till åtgärder för att främja religionsfriheten och skydda de utsatta. Regeringens ståndpunkt: Regeringen anser att EU:s arbete med att agera för yttrande- och religionsfriheten behöver stärkas ytterligare. Eventuella rådsslutsatser bör fokusera på ett intensifierat genomförande av den handlingsplan för att främja religionsfrihet som antogs . Diskussionen om väntas fokusera på den politiska utvecklingen i landet sedan presidentvalet . Rådet väntas anta slutsatser om och fatta beslut om utökade sanktioner mot det vitryska ledarskapet, inklusive personer med medansvar för valfusket i presidentvalet samt den efterföljande repressionen. Alla som arresterats eller fängslats av politiska skäl måste släppas fria och rehabiliteras med omedelbar verkan och trakasserier mot oppositionella, MR-aktivister och journalister måste upphöra. är det viktigt med en fortsatt engagemangspolitik för det vitryska folket, inklusive förenklat resande för vanliga vitryska medborgare till EU, stöd till mer mellanfolkliga kontakter och det civila samhället. Regeringens ståndpunkt: Regeringen anser att det är viktigt att EU agerar med tydlighet och kraft i ljuset av utvecklingen i och fördömer de vitryska myndigheternas agerande i samband med valet och därefter. Regeringen har varit drivande i frågan om att fatta beslut om restriktiva åtgärder. Diskussionen förväntas omfatta frågor som EU:s strategiska intressen i relationen med och hur formerna för våra relationer kan bli mer effektiva, men också sakfrågor av särskild vikt, såsom säkerhet och stabilitet i det gemensamma närområdet, ökad personrörlighet mellan och , det så kallade moderniseringspartnerskapet, och ett ryskt WTO-medlemskap. är en strategiskt viktig partner med stort inflytande i det gemensamma närområdet. EU:s grundläggande intresse i relation till är att uppnå den fulla potentialen i de ekonomiska relationerna, att på ett konstruktivt sätt samarbeta om gemensamma säkerhetspolitiska utmaningar och att bidra till ökad rysk respekt för demokrati, rättsstatlighet, mänskliga rättigheter och marknadsekonomiska spelregler. För att uppnå detta behöver EU agera tydligt, samstämmigt och konsekvent. En översyn av EU:s förhållande till i syfte att göra det mer effektivt välkomnas. Utrikesministrarna förväntas få en redogörelse från de senaste s.k. P5+1-samtalen mellan , , , , , och . Dialogen, som legat nere , återupptogs då parterna träffades i . Det huvudsakliga syftet med samtalen från P5+1:s sida är att bringa klarhet i kärntekniska program och säkerställa att det enbart har civila och fredliga syften. De senaste samtalen ägde rum i . P5+1 företräddes av HR , som kommer att återrapportera från Istanbul-mötet vid utrikesrådet. P5+1-länderna företräds vid samtalen i regel av cheferna för politiska avdelningen vid sina respektive utrikesministerier och chefsförhandlare är , chef för . På basis av resultatet från samtalen kommer utrikesministrarna att diskutera förutsättningarna för EU att bidra till en fredlig lösning på frågan om kärntekniska program. Utrikesministrarna kan även komma att beröra det försämrade läget för mänskliga rättigheter i . I anslutning till punkten väntas HR kort beröra i ljuset av sina besök i och samt inför nästa kvartettmöte . Regeringens ståndpunkt: stödjer det internationella samfundets ansträngningar att nå en fredlig lösning av frågan om kärntekniska program. Rådet kommer att diskutera det ovissa läget i , EU:s förväntningar på landet avseende demokrati och respekten för de mänskliga rättigheterna och vad EU kan göra för att stödja en demokratisk utveckling. Rådsslutsatser kan komma att antas som förväntas ta upp EU:s insatser för demokrati i och eventuellt frysning av tillgångar. Regeringens ståndpunkt: Regeringen förespråkar ett brett EU-engagemang för att på plats bistå inför hållande av demokratiska val. En sådan insats skulle kunna inkludera stöd till institutionsbyggande och det civila samhället samt utformning av ny lagstiftning. Regeringen bör kunna stödja rådsslutsatser med ovan inriktning.