rir · GZB516 · 2011-04-20 09:00:00 — (112 000 inrikesfödda) personer i åldern 2007 varken var sysselsatta eller studerade.218 Av högutbildade utrikesfödda bedömer (för inrikesfödda) att de har haft svårt att få ett arbete som motsvarar högskoleutbildningen. anser att de skulle ha fått ett arbete med högre lön om de hade haft bättre kunskaper i svenska. En fjärdedel av högutbildade utrikesfödda (för inrikesfödda) har sökt fler än 15 kvalificerade arbeten. Även i har endast drygt hälften av alla eftergymnasialt utrikesfödda ett kvalificerat arbete.219 Drygt hälften har fått sin utbildning bedömd eller värderad SCB:s undersökning220 visar att av högutbildade utrikes födda har fått sin utländska högskoleutbildning bedömd eller värderad av någon svensk behörig myndighet. Av dessa är det dock endast hälften som har ett arbete som överensstämmer med utbildningen. Fler män än kvinnor har fått sin högskoleutbildning bedömd som helt jämförbar med en motsvarande svensk utbildning.221 Äldre siffror från ger delvis en annan bild. av inflyttade med eftergymnasial utbildning, som tagit del av kommunernas introduktionsinsatser (efter folkbokföring), har fått sin utbildning bedömd eller validerad av ansvarig myndighet.222 218Svenskt Näringsliv och 2010. Arbetsmarknad och integration. Statistiken bygger i huvudsak på SCB:s registerbaserade arbetsmarknadsstatistik RAMS. För att räknas som sysselsatt krävs det att man arbetar under en mätvecka , s. 29. 219Ibid., s. 19 - 21. 220SCB Temarapport 2009:4. Arbetsmarknaden för högutbildade utrikesfödda en jämförelse mellan personer födda i annat land än och personer födda i . 221SCB:s urval bestod av 6 500 personer födda utanför samt en kontrollgrupp bestående av 1 500 personer födda i . Av högutbildade utrikes födda hade en utländsk högskoleutbildning och hade en svensk högskoleutbildning. Urvalsramen omfattade drygt 70 000 utrikes födda 25 - som invandrat till 1996 - 2007 med minst en treårig högskoleutbildning (utländsk såväl som svensk). I saknas uppgift om utbildning för av personer födda utomlands. Ett förlorat år. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Bilaga 2 Aktgranskning på och En aktgranskning har genomförts på och . Aktgranskningen hade flera syften. Ett syfte var att kartlägga handläggningsprocesserna på och . Ett annat syfte var att beskriva de sökande och vilka utfall som ansökningarna leder till. Ett tredje syfte var att samla in uppgifter om tidsåtgången för såväl processerna som helhet, som för olika delmoment. Aktgranskningen har omfattat yrkena lärare, läkare och sjuksköterska samt bedömning av akademiska utbildningar som leder till oreglerade yrken. De valda yrkena är bristyrken223 som det handlar om yrken som personer kan utbilda sig till i hela världen. bedömning av utbildningar som leder till oreglerade yrken omfattar till antalet flest sökande. Dessutom finns det även bland de oreglerade yrkena bristyrken, som till exempel vissa typer av ingenjörer och redovisningsekonomer.224 Som en grund för aktgranskningen har gjort registerbeställningar från de två myndigheterna. För har registerbeställningen omfattat alla ärenden av ärendetyp 51 (utlåtanden) och 53 (behörighetsbevis för lärare)225 som avslutats den Beställningen har omfattat bland annat uppgifter om ansökans inkommandedatum, beslutsdatum, uppgifter om tidsåtgång för vissa av fastslagna moment i processen, uppgifter om 223Enligt Arbetsförmedlingens prognos finns ett antal yrken där det råder störst brist på sökande. Bland dessa yrken finns läkare, vissa typer av sjuksköterskor (t.ex. distrikts-, operations- och röntgensjuksköterskor) samt vissa typer av lärare (förskollärare, gymnasielärare/yrkesämnen och specialpedagoger). (2010). Var finns jobben? 224Arbetsförmedlingen (2010). Var finns jobben? 225Vid sidan av ärendetyperna 51:or och 53:or finns ytterligare en ärendetyp (54). Ärendetyp 54 är de sökande med lärarutbildning som söker en generell bedömning och inte en behörighetsprövning. Det är ingen skillnad i handläggning mellan ärendetyp 51 och 54, utan båda kan utmynna i ett utlåtande. Ärendetyp 54 är inte medtagen i denna granskning. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning utfall samt vissa uppgifter om den sökande (bland annat kön och födelseår). omfattade 9 253 ärenden av ärendetyp 51 och 1 258 ärenden av ärendetyp 53. För har registerbeställningen omfattat alla ansökningar om läkarrespektive sjuksköterskelegitimation226 som avslutats - . Beställningen har omfattat bland annat uppgifter om ansökans inkommandedatum, datum för avklarade moment i ansökningsprocessen, datum för beviljad legitimation samt vissa uppgifter om den sökande (kön och födelseår). Beställningen har omfattat sökande utbildade såväl i EU/EES/som i tredjeland. Beställningen omfattade 2 312 ansökningar om läkarlegitimation från sökande utbildade i EU/EES/ och 479 ansökningar om läkarlegitimation från sökande utbildade i tredjeland. Dessutom omfattade beställningen 678 ansökningar om sjuksköterskelegitimation från sökande utbildade i EU/EES/och 180 ansökningar om legitimation från sjuksköterskor utbildade i tredjeland. Granskning av ett slumpmässigt urval akter Aktgranskningar har genomförts av ett urval akter. anlitade statistikkonsult, , har dragit urvalet. Urvalsramen har varit de ansökningar som omfattats av registerbeställningarna, och urvalet har dragits som ett obundet slumpmässigt urval (OSU). Därmed har alla ärenden haft samma chans att bli representerade i urvalet och det finns goda möjligheter att utifrån urvalet generalisera till det totala materialet. För har urvalet bestått av 100 stycken 51-ärenden och 100 stycken 53-ärenden. För har urvalet bestått av 104 stycken läkarakter från tredjeland227. Urvalets storlek har fastställts efter rekommendation från Statisticon. För sjuksköterskor från tredjeland har inget urval dragits, utan aktgranskningen genomfördes i stället som en totalundersökning på de 34 akter där sjuksköterskelegitimation har beviljats. Någon aktgranskning av ansökningar från läkare och sjuksköterskor utbildade i EU/EES/har inte genomförts. 226Registerkörningen och den efterföljande aktgranskningen är sålunda begränsad till dem som ansöker om svensk läkar- eller sjuksköterskelegitimation. Den efterföljande processen som leder fram till specialistbevis har inte omfattats. Inte heller de ansökningar som faller bort under moment före själva ansökan om legitimation har omfattats av aktgranskningen. 227106 akter fanns med i urvalet men 2 saknades, varför 104 läkarakter har granskats. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Aktgranskningarna har utgått från fyra olika aktgranskningsformulär228. Formulären har innehållit de frågor som systematiskt har besvarats under en genomgång av de utvalda akterna. Frågorna har utgått från handläggningsprocessen på respektive myndighet och för respektive ärendetyp. Någon överprövning av myndigheternas bedömningar och beslut har inte ingått i aktgranskningen. Uppgifter om tidsåtgång för ärendena har i sitt ärende- och dokumenthanteringssystem delat in bedömningsprocessen i olika delmoment229, och det sker en automatisk datering när ett ärende går över från ett moment till ett annat. De uppgifter om handläggningstider som redovisar i kapitel 2 utgår från de delmoment som har definierat i ärende- och dokumenthanteringssystemet och tidsåtgången har räknats fram utifrån systemets automatiska dateringar. Den redovisade tiden anges därmed i kalenderdagar. Till skillnad från har inte gjort någon egen indelning av processen fram till legitimation. har därför själv delat in processen i delmoment, till exempel handläggning av ansökan om prövning, kompletteringstid, tid att uppnå kravet på svenska och tid för genomförande av resten av kompletteringsprogrammet. Tider för olika moment har räknats fram utifrån aktgranskningsmaterialet (104 läkarakter och 34 sjuksköterskeakter) kompletterat med registeruppgifter för dessa akter. För vissa delmoment finns tidsutfall för färre ärenden eftersom uppgifter ibland saknas för ett enskilt ärende230. Sammantaget medför det att uppgifterna om tidsåtgång, som redovisas i kalenderdagar, är behäftade med en viss osäkerhet och därmed ska tolkas försiktigt. De framräknade tidsuppgifterna har stämts av med företrädare för när det gäller rimlighet231. 228Det har funnits ett aktgranskningsformulär vardera för ärendetyp 51, ärendetyp 53, läkare utbildade i tredjeland samt sjuksköterskor utbildade i tredjeland. 229Exempel på delmoment för såväl ärendetyp 51 som 53 är Tid i väntan på granskning, Granskningstid, Tid i väntan på handläggning och Handläggningstid. 230Värden har ibland också tagits bort då de blivit negativa vid framräkning. Att det förekommer negativa tidsutfall beror på att momentens beräkning är definierade i efterhand, dvs. att varje ärende inte nödvändigtvis följer en tänkt kronologi. Det finns också ärenden som har återöppnats, vilket gör att t.ex. första inkomstdatum ligger efter komplettering. Negativa tider har inte någon relevant tolkning, vilket medfört att tider ibland inte räknas ut för ärendet (s.k. objektbortfall), ibland inte för momentet (partiellt bortfall). Se kvalitetsdeklarationerna från statistikkonsult . 231Intervjuer med företrädare för ledning och handläggare . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Materialet från aktgranskningen och registerbeställningarna har analyserats på olika sätt av projektgrupp och den anlitade statistikkonsulten . Statisticon har såväl sammanställt beskrivande tabeller utifrån aktgranskningsformulären för respektive ärendetyp, som gjort beräkningar av tidsåtgången för handläggningsprocesserna. Dessutom har beskrivningar av sökandegrupperna för respektive myndighet tagits fram. projektgrupp har presenterat och diskuterat preliminära iakttagelser, resultat och möjliga förklaringar med företrädare för och . En undersöknings resultat är alltid behäftat med en viss osäkerhet på grund av olika osäkerhetskällor som uppstår i undersökningen. Osäkerhet uppstår genom felaktigheter i urvalsramen (täckningsfel), genom att svar saknas från undersökningsenheter (bortfallsfel), att frågor och svar kan ha missuppfattats vilket leder till felklassificeringar (mätfel) samt fel vid dataregistreringen (bearbetningsfel). Dessutom kan urvalsfel uppstå om endast ett urval av undersökningspopulationen undersöks. Statisticon har gjort en bedömning av osäkerhetskällorna i aktgranskning.232 232Se Statisticon () Aktgranskning utländsk examen. Kvalitetsdeklaration och () Aktgranskning utländsk examen. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Bilaga 3 Uppgifter om dem som ansöker om bedömning och legitimation Vilka ansöker om utlåtande och behörighetsbevis? De sökandes kön och ålder Uppgifter från vår registerbeställning från visar att det är kvinnor som ansöker om utlåtande och kvinnor som ansöker om behörighetsbevis. I det senare fallet kan noteras att kvinnor också är överrepresenterade på svenska lärarutbildningar. Av registerbeställningen framgår att många av de som ansöker om ett utlåtande är . Snittåldern vid ansökan om utlåtande är och hälften av alla sökande är mellan 28 och 39 år233. Spridningen i ålder är dock stor mellan de sökande: den yngsta är och den äldsta är . De sökande som ansöker om behörighetsbevis är något äldre än de som ansöker om utlåtande. Snittåldern är när de ansöker om behörighetsbevis. Hälften av de sökande är mellan 32 och 46 år234. Spridningen i ålder bland dem som ansöker om behörighetsbevis är något mindre än bland dem som ansöker om utlåtande. Den yngsta är och den äldsta sökande är . Det finns flera möjliga förklaringar till att de som ansöker om behörighetsbevis i snitt är något äldre. Aktgranskningen visar att en majoritet () vid ansökan anger att man har arbetat som lärare, i och/eller utomlands. Den sökande måste också nå uppsatta krav på kunskaper i svenska. Handläggare på har också framfört att många av dem som ansöker om behörighetsbevis har ansökt tidigare, fått avslag med hänvisning till kompletterande moment och sedan ansökt om behörighetsbevis igen när kompletteringen är avklarad. 233Den undre kvartilen är och den övre kvartilen är . 234Den undre kvartilen är och den övre kvartilen är . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Aktgranskningen visar att de sökande som ansöker om utlåtande oftast har en utbildning från så kallat tredjeland, det vill säga utanför EU/EES/. av de sökande har en utbildning från tredjeland medan en femtedel har utbildat sig i EU/EES/. Registerdata235 visar att vissa länder är mer förekommande än andra. är det land som är i särklass vanligast: av de som ansöker om ett utlåtande har utbildat sig i . Ansökningarna från börjar emellertid minska236. Andra relativt sett vanliga utbildningsländer är (), (), () och (). Däremot är sökande med en utbildning från något av de nordiska länderna relativt ovanliga. Tillsammans utgör de av de sökande. av de som ansöker om behörighetsbevis är utbildade inom EU/EES/jämfört med som har en utbildning från tredjeland. Även i denna ärendetyp är enligt registeruppgifter237 det vanligaste utbildningslandet men inte i samma utsträckning som vid ansökan om utlåtande: av dem som ansöker om behörighetsbevis är utbildade i . Det är också relativt vanligt att de sökande är utbildade i (), () och (). Sökande utbildade i något av de nordiska länderna uppgår till . De sökandes kontakt med arbetsmarknaden Aktgranskningen visar att det är vanligt att den sökande ansöker om ett utlåtande för att söka arbete () eller för att studera vidare (). Många anger båda orsakerna. Utlåtandets huvudsyfte är enligt emellertid att underlätta inträdet på svensk arbetsmarknad. Uppgifter från indikerar att det finns lärosäten som rekommenderar sökande med utländsk utbildning att bifoga ett utlåtande från 235Uppgifter om utbildningsland som hämtats från registerbeställning från ska tolkas med en viss försiktighet, eftersom uppgift om utbildningsland saknas i en femtedel av ansökningarna om utlåtande. Avsaknaden av dessa uppgifter förklaras troligen av hur uppgiften om utbildningsland har hämtats ur ärendehanteringssystemet vid registerbeställningen. har därför gjort en extra kontroll av utbildningsland i de ärenden som varit föremål för aktgranskningen. 236Högskoleverket (2010). 237Uppgifter om utbildningsland för sökande som ansöker om behörighetsbevis ska tolkas med stor försiktighet eftersom uppgift saknas för av ansökningarna om behörighetsbevis. Avsaknaden av dessa uppgifter förklaras troligen av hur uppgiften om utbildningsland har hämtats ur ärendehanteringssystemet vid registerbeställningen. har därför gjort en extra kontroll av utbildningsland i de ärenden som varit föremål för aktgranskningen. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning vid ansökan till högskolans utbildningar, trots att lärosätena själva ska göra en egen bedömning av den sökandes tidigare utbildning.238 Det bidrar till en ökad ärendemängd på . Vilka ansöker om läkar- och sjuksköterskelegitimation hos ? De sökandes kön och ålder Vår registerbeställning från visar att könsfördelningen mellan de som ansöker om läkarlegitimation och som har en utbildning från annat land är relativt jämn (av de sökande är män). Det finns inte några stora skillnader vad gäller kön mellan gruppen med en läkarutbildning från EU/EES/(män) och de som har en utbildning från tredjeland (män). Det finns dock en stor skillnad jämfört med de som ansöker om sjuksköterskelegitimation, här utgör kvinnorna . Inte heller i detta fall finns några skillnader mellan de sökande med en utbildning från EU/EES/ och de med en sjuksköterskeutbildning från tredjeland. Även på den svenska sjuksköterskeutbildningen är kvinnor överrepresenterade. De sökande är men läkarna är något äldre De sökande med en läkarutbildning från tredjeland är i snitt när de ansöker om prövning. Spridningen i ålder är relativt stor men hälften av de sökande är mellan 31 och 40 år239. Vid ansökan om legitimation finns en skillnad i ålder mellan sökande utbildade i EU/EES/respektive tredjeland. Sökande med en tredjelandsutbildning är i snitt äldre () än sökande med en utbildning från EU/EES/(i snitt 36 år240). Åldersskillnaden förklaras av att sökande med en läkarutbildning från tredjeland först måste gå igenom kompletteringsprogrammet innan man kan ansöka om legitimation. 238Intervjuer med företrädare för ledning och med handläggare . Detta bekräftas också av vår enkätundersökning till de lärosäten som anordnar kompletterande högskoleutbildningar, se kapitel 4. 239Undre kvartil och övre kvartil . Den sökande som är yngst är och den som är äldst är . 240EU/EES/Schweiz-läkarnas ålder varierar . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning De sökande som har en sjuksköterskeutbildning från tredjeland är i snitt när de ansöker om prövning. Jämfört med läkare från tredjeland är spridningen i ålder något mindre och i hälften av ärendena är de sökande mellan 28 och 37 år.241 Precis som för läkarna är de som ansöker om sjuksköterskelegitimation med en utbildning från EU/EES/något yngre (i snitt 36 år242) medan de som har en utbildning från tredjeland i snitt är vid legitimationsansökan. Vanligt att läkare är utbildade i och medan sjuksköterskor ofta är utbildade i och Av vår aktgranskning framgår att är det vanligaste utbildningslandet bland de sökande som ansöker om läkarlegitimation och som är utbildade i tredjeland. Av de sökande hade utbildat sig till läkare i . Andra vanligt förekommande länder är () och (). Fördelningen mellan de sökandes utbildningsländer har enligt handläggare på förändrats genom att har minskat och bland annat har ökat. Det sista anses bero på förändrade regler vad gäller arbetskraftsinvandring243, något som lett till en ökning av ansökningar om prövning från personer som bor i andra länder, till exempel . Gruppen sjuksköterskor med utbildning i tredjeland som beviljats legitimation vi undersökt är liten (34 personer), varför det är vanskligt att dela in de sökande i grupper. Värt att notera är dock att det är relativt vanligt med en sjuksköterskeutbildning från eller . Fyra sökande vardera har utbildat sig i respektive . Alla dessa sökande har dessutom svenska som modersmål. Nordisk utbildning vanlig bland utbildade i EU/EES/ Av vår registerbeställning framgår att en stor grupp av de som ansöker om en svensk läkarutbildning och är utbildade inom EU/EES/har en utbildning från något av de nordiska länderna (28 procent244). Därutöver är () och () vanliga länder. 241Undre kvartil och övre kvartil . Den sökande som är yngst är och den som är äldst är vid ansökan om prövning av sjuksköterskeutbildning. 242Undre kvartil och övre kvartil . Den sökande med en utbildning från EU/EES/som är yngst är och den som är äldst är vid ansökan om legitimation. 243Sverige ändrade sina regler kring arbetskraftsinvandring . Det medför bl.a. att sökande med ett arbetserbjudande får komma till . 2007/08:147, bet. 2008/09:SfU3, rskr. 2008/09:37. 244Uppgiften baseras på en sammanslagning av de som fått svensk läkarlegitimation utifrån överenskommelsen om gemensam nordisk arbetsmarknad för viss hälso- och sjukvårdspersonal och veterinärer (1994:2) och EU:s yrkeskvalifikationsdirektiv. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Bland de sjuksköterskor som utbildat sig i EU/EES/och fått svensk legitimation är en nordisk utbildning ännu vanligare. Ungefär 55 procent245 av de sökande är utbildade i något nordiskt grannland. Därutöver är ett vanligt utbildningsland, . En majoritet har arbetat inom yrket Av aktgranskningen framkommer att nio av tio sökande () vid ansökan om prövning av läkarutbildning från tredjeland anger att de har tjänstgjort som läkare efter examen. Kvinnor har tjänstgjort i ungefär lika hög grad som män246. I gruppen sökande med utbildning från har alla utom en av de 42 sökande angivit att de har tjänstgjort som läkare efter examen. En majoritet av de sökande från tredjeland (21 av 34 sökande, ) anger att de har tjänstgjort som sjuksköterska efter avslutad examen. Det är en lägre andel än läkarna. Det finns inga större skillnader mellan kön, ålder eller utbildningsland i fråga om tidigare tjänstgöring. 245Uppgiften baseras på en sammanslagning av de som fått svensk läkarlegitimation utifrån överenskommelsen om gemensam nordisk arbetsmarknad för viss hälso- och sjukvårdspersonal och veterinärer (1994:2) och EU:s yrkeskvalifikationsdirektiv. av männen och av kvinnorna anger att de har tjänstgjort som läkare efter examen. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Bilaga 4 Utfall i och bedömnings- och prövningsprocesser Resultatet av granskning av respektive bedömnings- och prövningsprocesser presenteras i kapitel 2 och 3. Denna bilaga kompletterar den redovisningen. Utfallet av bedömning av utländska högskoleutbildningar Vilka utbildningar bedömer ? För utlåtanden gäller att efter ansökan bedömer utländska högskoleutbildningar som är långa och som avslutats med en examen. För lärarbehörighet bedömer all lärarutbildning. Högskolan som utfärdat den utländska examen ska vara erkänd av landets utbildningsmyndighet eller motsvarande organisation. utlåtanden anger kortfattat vilken svensk högskoleexamen som den utländska utbildningen motsvarar och kan användas av den sökande på arbetsmarknaden. behörighetsbevis anger i vilka ämnen och årskurser läraren är behörig att undervisa och kan användas när den sökande vill söka tillsvidareanställning som behörig lärare. Utfall vid ansökan om utlåtande Det är något vanligare att en sökande med utbildning från tredjeland får ett utlåtande, jämfört med en sökande som har en utbildning från EU/EES/ (se tabell I). Enligt handläggare på kan det förklaras av de postgymnasiala utbildningar som finns i bland annat många central- och östeuropeiska länder som ingår i EU och som det inte ingår i uppdrag att bedöma. Dessa utbildningar ska i stället bedömas av Myndigheten för . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Utfall vid ansökan om utlåtande (procent) Sökande med utbildning från tredjeland Sökande med utbildning från EU/EES/ Källa: granskning av 100 akter av ärendetyp 51. Den bedömda nivån på de sökandes högskoleutbildning I det utfärdade utlåtandet gör en bedömning av nivån på den utländska högskoleutbildningen. Aktgranskningen visar att det är vanligast att utbildningen bedöms motsvara en kandidatexamen () eller någon form av yrkesexamen (). Enligt aktgranskningen återfinns examensnivån högskoleexamen enbart bland bedömda utbildningar från tredjeland, medan nivån magister-/masterexamen är vanligare bland utbildningar från EU/EES/än bland utbildningar från tredjeland. En förklaring kan vara att sökande med en utbildning från tredjeland ofta har en kortare förutbildning, vilket sänker nivån på högskoleutbildningen. En annan förklaring är att utbildningssystemen ibland annat EU-länderna är harmoniserade med varandra, vilket underlättar en bedömning mot svenska högskoleutbildningar. Om den bedömda utbildningen enligt handläggarna inte når upp till de krav som ställs på till exempel kandidatnivå, blir bedömningen på en lägre nivå. Utlåtandena innehåller ofta ett huvudämne och en kommentar I de allra flesta utlåtandena () anges ett huvudämne. Företagsekonomi och olika typer av ingenjörer är relativt vanligt förekommande bland de angivna ämnena. Även moderna språk förekommer ofta.247 Enligt handläggare krävs det att ett ämne kan fastställas för att en utbildning ska kunna bedömas till nivåer som kräver ämnesfördjupning, till exempel för en kandidatexamen eller högre examensnivåer. har dock mycket breda eller tvärvetenskapliga utbildningar som är svåra att ämnesbedöma. resultat kan därför i detta avseende vara något i överkant. 247Aktgranskningen visar att företagsekonomi anges i av utlåtandena (13 av 72 utlåtanden med ett ämne).