rfr · GZ0WRFR2 · 2011-11-08 00:00:00 — Det gäller också den delen där medfinansieringen innebär att vi reducerar de pengar som vi har till egen verksamhet. När det gäller innovationsbegreppet i en forsknings- och innovationsproposition har vi faktiskt gjort ett stort arbete inom SUHF. från har suttit med i en grupp som har kallats KT-gruppen. Den har också lämnat ifrån sig underlag vad gäller innovation. Viktiga punkter i detta är att innovationsbegreppet vidgas. Det måste handla om nyttiggörande av kunskap i ett mycket bredare perspektiv än bara i produktion. Här har vi tjänstedelar. Vi har också kultursidan och konstnärlig verksamhet. Inte minst skulle jag vilja att man uppmärksammar att det är en siffra som jag har fått är innovationer som sker i offentlig och privat sektor, det vill säga i företagen. Det största bidrag som vi kan ha på universitet och högskolor är att vi ser till att våra studenter har med sig kunskap om innovations- och entreprenörsbegreppet så att de kan vara delaktiga var de än sedan kommer att verka i en innovativ process på respektive företag eller arbetsplats. Där behöver vi jobba mer, och jag tror att vi har goda förutsättningar. Men jag tror att detta är den viktigaste del som vi kan bidra med. Slutligen har vi det som kom upp här om att vi inte ska ställa näringslivs- eller behovsforskningen mot grundforskningen. Vi måste sluta med det. Jag tror att det som vi har som en styrka och en attraktionskraft i är den tillit som finns mellan olika sektorer i samhället när det gäller att jobba tillsammans. Den finns faktiskt inte i särskilt många andra länder. Den behöver vi ta till vara. Det är ett gemensamt ansvar som vi har. Om vi ska fortsätta att utveckla detta bygger det på att vi har en tillit och att vi har en stor respekt för varandra och varandras bidrag i sådana former av samverkan, och detta har också varit fallet. Vi är likvärdiga parter. Det är också här det är viktigt att universitet och högskolor har sin egen basresurs för att kunna vara en likvärdig part i samarbetena. Jag är helt övertygad om att de samarbeten som vi har haft och de som vi har är någonting som är en attraktionskraft för . Det gäller både studenter och forskning och även industrin, skulle jag vilja säga. Jag tittar då närmast på . finns här också, tror jag. Slutligen: Jag tror att har en oerhört bra position just nu när det gäller att kunna attrahera duktiga forskare och duktiga studenter. Det finns några delar som vi behöver ha här för att vi ska kunna utveckla detta ännu mer, men det är dags att ta denna resurs . Det är uppmuntrande att vi inte har fått de neddragningar som vi ser i och . Vi har en möjlighet att sätta oss på banan. Ordföranden: så mycket! Då går ordet till generaldirektör . , (): Jag tänkte först visa ett antal bilder med en överblick över systemet och sedan några trender. Därefter ska jag försöka dra några slutsatser och problematisera den information som finns . Här på bilden ser vi forsknings- och utvecklingsverksamheten inom högskolesektorn inom ett antal olika länder. Den är uppdelad på det som kommer från staten, från utländsk finansiering, från stiftelser och fonder och från lärosätenas egna stiftelser och fonder. Vi ser att i står staten för en stor del av den direkta finansieringen. En slutsats och ett budskap av det är att det spelar stor roll vad regeringen beslutar att göra med dessa pengar, hur de fördelas och hur de används. Det är naturligtvis av avgörande betydelse. En annan sak som skiljer från andra länder, till exempel , är att man i inte i någon större utsträckning har egna stiftelser och fonder till sitt förfogande på universiteten. Detta gör återigen att man blir väldigt beroende av vad staten gör. De egna stiftelserna och fonderna ger en bastrygghet och skapar en långsiktighet. Det gör att man kan ta sig igenom lågkonjunkturer och kriser av olika slag och göra nysatsningar på ett sätt som man inte kan göra om man inte har denna trygghet. Ett budskap och en slutsats av detta är att det måste finnas en stor långsiktighet i de satsningar som staten gör. Om vi jämför oss med våra grannländer , och kan vi se att även om staten står för en stor del av forskningen i står den för en ännu större del i dessa länder. Jag visar här en bild över hur utvecklingen har varit . Vi ser att direktanslagen till lärosätena har ökat, och de har ökat mycket . Forskningsråden har fått en väsentlig ökning. Man kan också se att den utländska finansieringen, EU-finansieringen, inte är av någon enorm betydelse jämfört med de andra finansieringskällorna. Det återspeglar sig också ute på universiteten. Som det sades här uppfattas ERC som något välkommet. Det är pengar som man gärna tar emot, men det är hård konkurrens om att få dem. Övrig EU-finansiering betraktas däremot som jobbig. Om man kan hitta pengar från andra källor så gör man gärna det. Det är också intressant att notera att det på alla stora universitet finns mängder av personer som jobbar med att stödja universiteten när det gäller att dra in EU-finansiering, vilket trots allt är en ganska liten del. Det finns i regel inte motsvarande personer som hjälper till och stöder med att dra in annan finansiering från andra håll. På det sättet är EU-finansieringen också en ganska dyr finansiering; det krävs mycket arbete för att dra hem pengarna. Jag visar här en bild av utvecklingen inom högskolesektorn, de totala kostnaderna och det balanserade kapitalet inom lärosätena samt kvoten mellan dem. Vi ser att det var en nedgång runt 2005. Då sjönk kvoten mycket, och sedan har den gått upp. Men den ligger fortfarande en bit över en tiondel. Det handlar alltså om hur länge man skulle kunna hålla på om pengarna tog slut. Svaret är: inte särskilt . Vi kan se vad detta får för effekter. Den nedgång som fanns manifesterade sig sedan i att man drar ned på det man kan dra ned på. Man drar ned på forskarutbildningen och intagningen där. Det syns tydligt. Det kom , men det har varit en stor nedgång i antagningen till forskarutbildningen. Det har gått upp något på slutet, men det är helt klart ett trendbrott när det gäller forskarutbildning. Man kan diskutera om det är bra eller dåligt och hur många forskarutbildade vi behöver. Men så här ser det ut. En annan sak som slår in i universiteten direkt och hårt när det gäller finansieringen faktiskt hårdare än forskningen är grundutbildningen som med det system man har där uteblivna studenter alltså slår direkt och in i finansieringen eftersom man får betalt per student. Ungdomskullar går upp och ned. Det finns trender som rör sig mellan olika områden. Det finns till och med trender mellan olika geografiska regioner. Ett geografiskt område kan vara inne bland studenter och sedan falla bort. Detta slår direkt och måste hanteras av universiteten, vilket också gör att de måste ha ordentligt med eget kapital för att klara av fluktuationerna. Annars kanske de behöver avskeda personer i en nedgång som de sedan kommer att behöva när det vänder. Jag ska säga något om internationella jämförelser när det gäller publikationer. Jag visar här på bilden de fem största länderna plus . Vi ser att är, och kommer att förbli inom överskådlig framtid, dominerande när det gäller vetenskaplig produktion. har gått framåt mycket starkt. , och har en stor produktion. Även har, givet sina förutsättningar, en stor produktion. Jag hävdar att citering är intressantare än publicering. På så sätt ser vi hur många som läser de alster som publiceras. Generellt sett skulle jag vilja påstå att det publiceras för mycket. Det råder ingen tvekan om att det publiceras för mycket i världen. De flesta saker som publiceras läses eller citeras inte alls. Få människor har en genombrottsidé i sitt liv. Några har kanske inte bara en utan två. Men ingen har 20 eller 30 . Det publiceras alltså för mycket, enligt min åsikt. Det är viktigare att se hur mycket som citeras i genomsnitt. Det vi ser här är normerat till 1, och som ni ser har hög kvalitet i denna bemärkelse i det man gör. har haft en positiv utveckling. De har i haft ett elitistiskt system för hur de fördelar sina pengar genom Research Assessment Exercise. Detta har gjort att de engelska universiteten klarar sig bra på världsrankningarna till skillnad från andra europeiska universitet, skulle jag vilja påstå. och klarar sig också bra. har en växande kvalitet medan sjunker. Nästa bild visar hur den andel av bruttonationalprodukten som är forskning och utveckling har utvecklats. Som jag har påpekat ligger en stor del av detta inom näringslivet. Hur står sig då de nya länderna , och ? har jag pratat om . Vi ser att de jämfört med fortfarande har en låg citeringsgrad. Här visar jag något som är intressant när vi ser på länderna. Det finns en raket, nämligen , som går rakt upp när det gäller hur man publicerar sig för att citeras. Det är ett relativt litet land men med goda resurser som satsar oerhört målmedvetet på att bygga upp sina universitet och forskning vid dem. En fråga är: Vad ska vi jämföra oss med när vi tittar ut i världen? Vilka länder är det som är mest lika oss och som vi kan ta efter? Här på bilden ser vi och deras endowment, alltså deras kapital, i miljarder dollar jämfört med deras kostnader. Deras endowment ligger på . De har årliga kostnader som ligger på ca . Man kan jämföra med till exempel , som har en bråkdel av dessa studenter och ungefär samma storlek på staff, alltså forskare och lärare, men helt andra resurser. Det är inte meningsfullt att jämföra sig med . Vi lever i en annan värld i . Hur är det då med BRIC-länderna? Vi kan konstatera att framför allt har en växande volym, som kommer att fortsätta växa. Man satsar oerhört hårt på att avancera på Shanghairankningen, som man hittade på just för detta syfte. Man ville ha en rankning där man mäter grundforskning. Man kan kritisera rankningen utifrån att den är vinklad med Nobelpristagare mot grundforskning. Men syftet med den var att man skulle mäta hur avancerade. Den har sedan blivit måttstock också för resten av världen. Man satsar mycket ambitiöst på detta. Jag kan berätta en anekdot om . När jag var i , precis när det hade blivit öppet så att man kunde åka dit, var jag på Gu- angdong och gick runt på min motsvarande institution där, . Jag togs emot av en ambitiös forskare och professor som ville komma ut i världen men inte hade de möjligheterna. Vi gick förbi ett stort rum . Han ville inte visa rum- met, men fick jag titta in i det. Där stod mängder med tv-apparater. Jag undrade vad det var, och då sade han skamset: Staten tycker att vi ska göra något nyttigt också, så vi får reparera tv-apparater! Men har man alltså en annan inställning i . får jag i diskussionen ett intryck av att det är farligt att satsar på forskning och att vi blir oroliga när de gör det. Men det är ju jättebra att de gör det! Det hade varit farligt om de inte gjorde det. Som sades tidigare står mänskligheten inför enorma utmaningar framöver med klimatförändringar, åldrande befolkning och så vidare. Om inte var med och satsade på detta skulle vi vara i ett mycket sämre läge när det gäller att kunna lösa problemen. Hela mänskligheten ska vara tacksam att nu gör stora satsningar på forskning och grundforskning. Detta kommer naturligtvis också att innebära att industri utvecklas på ett positivt sätt. Det hade den sannolikt gjort också utan dessa stora forskningssatsningar på grund av den enorma volym som finns i . Jag tycker att man måste upprätthålla en viss nykter inställning till vad som sker i . Bland intressanta länder att studera finns , som är den nation där man har störst volym och bäst kvalitet. Om man vill se ett system som verkligen fungerar och är bra så får man faktiskt fortfarande titta på . Också har ett system som producerar bra forskning och ger bra valuta för pengarna trots att det är ifrågasatt av många. och är andra exempel som är värda att studera. Jag ska dra några slutsatser. Som många har sagt är långsiktighet det viktigaste. Statens pengar måste användas för att skapa långsiktighet i forskningen. Skälen är många. Forskning tar tid innan man kan se några resultat. Det handlar också om att vara attraktiv och kunna attrahera. Om vi ska attrahera de bästa och mest ambitiösa ungdomarna huvuddelen kommer ändå att rekryteras från måste vi ha goda villkor för forskningen. Då är långsiktighet ett viktigt villkor för att de ska trivas. Vi ska ha ett system som driver konkurrens, som man har i . Vi har en viss konkurrensutsättning av basanslagen . Jag tror att den går att utveckla mycket mer än vad som görs . Den ska kombineras med långsiktighet. Det får inte bli stora svängar år , utan det måste bli över . Men det måste finnas ett incitamentsystem på nationell nivå för universiteten och universitetsledningarna att ständigt jobba för att utveckla kvaliteten. Universitetsledningarna är inte så masochistiska att de åker hem, lägger ned saker och skapar annat om det inte finns ett incitament för att göra detta. Det är jobbigt att göra det här, och det görs inte av sig självt. Ett styrsystem som driver mot kvalitet i stället för kvantitet är nödvändigt. Som också har påpekats tidigare är det viktigt med internationell rekrytering. Där tror jag att har en guldsits just nu eftersom universiteten har gott om pengar och de svenska finanserna är i ordning. Resten av , men även , har kris och nedskärningar i sina system. Här gäller det att skapa incitament för internationell rekrytering och skapa sådana villkor som gör attraktivt. Det handlar återigen om långsiktighet och bra Det är viktigt. Det gäller också att undanröja eventuella hinder som finns på nationell nivå vad gäller handläggningstider för arbetstillstånd med mera. Det måste ske mycket snabbare än . Detta är några av de slutsatser som jag skulle vilja se att man tog tag i. Ordföranden: så mycket! Då är det för och . , : Denna dialog är en del i tre stycken olika processer som vi är involverade i. Den ena är vår egen verksamhetsutveckling. Den andra är den innovationsstrategi som pågår inom där ambitionen är att det ska bli interdepartementalt, alltså tvärsgående över alla politikområden. Den tredje är forsknings- och innovationspropositionen, som vi ser framför oss, och de formella inspel som vi ska göra. Detta ska vi göra dels tillsammans med de andra statliga forskningsfinansiärerna , dels genom ett eget uppdrag som vi har från . Jag tänkte koncentrera mig helt på vad vi nu tänker och ser i det senare forsknings- och innovationspropositionen, men det skulle gå att prata länge om de andra också. Först och främst: Vad har vi för utgångspunkter som vi ser? Det finns tre generella trender som vi tror är viktiga. tog upp den första och pratade en hel del om den. Globalisering, internationalisering och samhällsutmaningar är också en del. Det handlar även om innovationsutveckling som ändras. Jag kommer också att berätta lite om vad vi har sett i våra analyser om det svenska FoU-landskapet. Det finns som sagt nya tillväxtmarknader. Men det finns även en hel del krafter som drar som vi måste möta med en god attraktionskraft. Det är en fördel att investerar. Det är en fördel att investerar i FoU och innovation. Det är bättre för världen, och det ger också tillväxtmöjligheter för . Men vi måste vara attraktiva och ha en god kompetensförsörjning. Samhällsutmaningar kan handla om hot om de inte adresseras. Det gäller miljö, hälsa och en hel del andra utmaningar. Men det innebär också stora affärsmöjligheter och möjligheter för samhällsnytta. En annan sak som vi ser som en trend i många länder och i EU är att vi vill fokusera på detta. Vi vill ha lösningar. För att vi ska få lösningar måste näringslivet komma med. Det går inte att få lösningar utan innovation, och innovation är helt enkelt nya affärer. Vi måste hitta sätt att stimulera samverkan och samspel som gör att vi får lösningar. Då kan det bli både-och en winwin-situation. Även innovationsprocesserna har ändrats ganska mycket. Med ökad komplexitet, ökad arbetsdelning och ny värdelogik krävs betydligt större samverkan också över större geografiska avstånd. Detta är generella trender. Vi har förslag. , i det arbete som vi kommer att jobba med, framför allt vårt eget , och i samspel med de andra forskningsfinansiärerna, har vi sett sex huvudpunkter som vi jobbar med. Det hela är inte färdigutvecklat när det gäller förslagsdelen, men jag tänker gå igenom detta och gå rakt in och ge ett inspel till vad ni kan tänka om vad en proposition ska innehålla och hur den ska hanteras i . Det handlar om kunskapstriangeln, som pratade om . Det handlar om strategiska innovationsprogram, som egentligen är framtida samverkansprogram mellan universitet, högskolor, företag och offentlig verksamhet. Det handlar om kraftsamling kopplat till Horizon 2020 inom EU, som pratade om. Det handlar FoU och innovation i små och medelstora företag. Verifiering, test och demonstration har också varit uppe. Offentlig innovationsupphandling har vi också hört om; jag tror att kallade det för teknikupphandling. Vi tror att det är bättre att prata om innovationsupphandling eftersom innovation är bredare än bara teknik. Vi håller på med mycket analyser i sammanhanget. Jag kommer inte att visa några siffror. Om det är någon som är intresserad av att redan nu ta del av siffror och annat som vi har är det bara att höra av sig. Annars kommer det att finnas i olika underlag som vi ska spela in. Som har sagts: ligger bra till. Men det krävs en hel del för framtiden, trots allt. Det ena är globaliseringen och attraktionskraften, som blir viktig. Vi kanske ser framför oss ett ganska jobbigt decennium i och och även i , medan tillväxtländer som , och länder i , och kommer att ha betydligt bättre utveckling. Det kan ha en stark attraktion på många av de viktiga talangerna, företagen, forskarna och kapitalet. Det är en sak som vi behöver fejsa; tyngdpunkten förskjuts. När det gäller näringslivets FoU tycker jag att det syntes lite grann på bilder att ligger bra till i en internationell jämförelse. Trenden är vikande i den internationella jämförelsen, inte minst när det gäller näringslivets FoU. Det är inte säkert att vi vet vilka slutsatser man ska dra av det, men har en unikt vikande trend när det gäller näringslivets FoU . Den är alltså unik i OECD-jämförelse. När det gäller småföretagens FoU är det ett fall på i förhållande till bnp. Denna trend behöver man vara vaksam på. Är det ett uttryck för att det kan vara problem med attraktionskraften? Vi har inte dragit några sådana slutsatser ännu, men trenden är vikande. Hur ser det då ut med näringslivets samverkan med universitet och högskolor? Den direkta företagsfinansieringen av universitet och högskolor i är inte hög vid en internationell jämförelse. Den FoU-samverkan som sker mellan universitet och högskolor via program som på olika sätt är offentligt finansierade är säkert dubbelt så stor som den som genereras i den direkta företagsfinansieringen av universitet och högskolor. Det är den uppskattning vi gör just . Detta säger någonting indirekt om betydelsen av sådana satsningar. En annan diskussion, som kan föras länge, gäller vetenskaplig kvalitet. Här finns mycket forskning och även en del analyser från som säger att det inte finns någonting som säger att den vetenskapliga kvaliteten i samverkansforskning är lägre i genomsnitt mätt i citeringar än den som bedrivs där företag inte samverkar med universitet och högskolor. har sagt här finns det egentligen inget motsatsförhållande, inte ens i detta avseende, mellan behovsmotiverad och nyfikenhetsmotiverad forskning. För statlig FoU- och innovationsfinansiering är det viktigt att bli säker på vilka siffror som speglar vad som har hänt. Jag tänker inte visa siffrorna, men jag tänker i alla fall säga att vad vi har sett är att andelen behovsmotiverad samverkansforskning, det vill säga den där vi kräver samverkan mellan individer från universitet, högskolor och företag, har sjunkit. Den relativa vikten i systemet har alltså minskat . Vi har alltså tittat på de siffror som kommer att komma . Om detta är ett problem eller inte får regeringen och avgöra, men andelen har alltså minskat. Andelen statsstöd och är vi inne på ett helt annat spår till företag i som har med FoU och innovation att göra är unikt låg i . Den ligger långt under genomsnittet. Av det totala statsstödet till företag är det som har med FoU och innovation att göra unikt lågt. EU Horizon 2020 är någonting som kommer. Vi tittar på vad det är som håller på att hända. Vad som verkar hålla på att hända är att mycket kommer att förändras. Det kommer att vara större fokus på kopplingen mellan forskning och innovation, och det kommer att vara mer fokus på samhällsutmaningar. Men det kommer sannolikt också av allt att döma att innebära betydligt större program och projekt och kräva betydligt mer merfinansiering nationellt. Jag tror inte att vi är redo för detta , men det borde vi vara. Jag tänkte nu gå igenom områdena vart och ett för sig och säga någonting om de olika förslag som vi nu sitter och funderar på och tänker spela in sista gången . Kunskapstriangeln har vi haft uppe här. Vi tror att autonomiarbetet går att fortsätta. Egentligen tycker vi att man borde ha en fullt genomförd autonomi, det vill säga helt avmyndigfierade eller åtminstone på ett lämpligt sätt ommyndigfierade universitet och högskolor som kan ta fullt ansvar och ha fulla befogenheter för hela sin strategi. Så kan man också bilda kapital. Man kan kanske inte få ihop så mycket kapital som , men det är ändå rätt viktigt att ha kapital i ryggen om man ska kunna fatta strategiska beslut. Kapitalbildningen är alltså viktig. Så fort man inte har resurser är det lätt att säga vad man borde göra. Men detta behövs. Basanslag i koppling och konkurrens som premierar saker som regering och riksdag vill, alltså kvalitet och nyttogörande, handlar om konkurrens. I övrigt handlar det om nyttogörandesatsningar av olika slag, till exempel innovationskontor, som kan behöva fortsätta och utvidgas något. Verifiering, test och demonstration ska göras via de myndigheter som finns. De ska ta sitt ansvar. Det handlar inte minst om och i sammanhanget. Vi kallar detta för strategiska innovationsprogram. Det är egentligen framtida samverkansprogram med tydligt fokus på samhällsutmaningar som försöker koppla ihop samhällsnytta med affärspotential och ge försprång i någonting som är stora behov internationellt men som successivt och förmodligen kraftfullt kommer att utvecklas till efterfrågan på lösningar. Det är genom efterfrågan man kan sälja som är nya och konkurrenskraftiga. Ett annat mål i sammanhanget är att kapitalisera innovationspotentialen inom strategiska forskningsområden. Samverkan är nödvändig för effektivt nyttogörande. Det är själva grundmotivet. Det spelar roll om det finns behovsägare som deltar i forskningen för det effektiva nyttogörandet kanske inte på jättelång sikt men inom rimlig tid om vi ska ha detta i . Det här bidrar också till att utveckla kunskapstriangeln, tror vi. Det handlar som sagt om kraftsamling och om deltagande och nyttogörande inom EU:s kommande kraftfulla satsningar. Vi har varit framgångsrika i EU. Om vi ska fortsätta att vara det måste vi klara av att hantera de nya satsningarna. De kommer förmodligen möjligen att bli ännu krångligare, men de kommer kanske också att ha större potential och innehålla mer pengar. Det behövs allokerade budgetar för deltagande för att kunna möta det krav på ökad medfinansiering som vi nu inte har. Myndigheter kan helt enkelt inte spara pengar som ligger och väntar när det väl ska till. SMF har särskilda utmaningar som är speciellt viktiga för förnyelsen i svenskt näringsliv och för jobbskapande. Det handlar om en hel del särskilda utmaningar för att kunna komma in i olika sammanhang; det tror vi också är viktigt. Test och demonstration är också viktigt, inte minst ur innovationsperspektiv. Det finns många demonstratorer. Det finns infrastruktur för att främja tillgängliggörandet för olika aktörer i sammanhanget.