rir · GZB527 · 2011-12-15 09:00:03 — 49 3 kap. 3 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Att hantera brottmål effektivt Regeringen har ansvaret att följa upp och bedöma utvecklingen på kompetensförsörjningsområdet. Regeringen kan även ställa upp mål och delmål för verksamheten och ge återrapporteringskrav eller uppdrag till myndigheterna.50 I praktiken kan regeringens inblandning i myndigheternas kompetensförsörjning variera. Vår genomgång visar att så är fallet när det gäller rättsväsendet. 6.2.2 Regeringen betonar betydelsen av kompetensutveckling Regeringens uttalanden om kompetensförsörjning i budgetpropositionerna har legat fast när det gäller betydelsen av kompetensförsörjning i stort. Däremot har tonvikten på vad som lyfts fram varierat något . I budgetpropositionen uttalar regeringen att rättsväsendet ska reformeras, bland annat genom kompetensutveckling av personalen. Genomgående uttrycks därefter att kompetent och motiverad personal är rättsväsendets viktigaste resurs. Förmågan att rekrytera, utbilda och kompetensutveckla personal är viktig för att myndigheterna ska kunna fullgöra sina uppgifter. Regeringen uttalar också att för en ökad effektivitet i rättskedjan krävs att personalen har rätt kompetens. I budgetpropositionerna för 20002003 pekar regeringen på betydelsen av att utvecklingen av rättsväsendet ska utgå från en helhetssyn på verksamheten, bland annat när det gäller personalutbildning och kompetensutveckling. I budgetpropositionen preciseras också behovet av chefs- och ledarskapsutveckling inom rättsväsendets myndigheter. I budgetpropositionen pekar regeringen på att kompetensförsörjningsprocessen i rättsväsendet måste fortsätta utvecklas för att säkerställa effektiva och väl fungerande verksamheter . För polisen har huvudfrågorna när det gäller kompetensförsörjningen varit antalet poliser samt satsningar på civilanställda specialister och på ledarutveckling. Även polisens grundutbildning är en viktig fråga. Regeringen uttalar i regleringsbrevet att satsningen på kompetensutvecklingen inom polisväsendet skall intensifieras. Det gäller såväl utvecklingen av ledning och styrning på olika nivåer som grund- och vidareutbildningen. 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, s. 119. Att hantera brottmål effektivt Fokuserad satsning på fler poliser 20002011 har både regeringen och polisen betonat betydelsen av fler poliser och att rekryteringen av poliser har behövt öka väsentligt. var målsättningen att utbilda 4 000 poliser. Resurser tillfördes, bland annat för att finansiera fler utbildningsplatser. ändrade regeringen målsättningen till att det skulle finnas 20 000 poliser. Ytterligare resurser tillfördes polisen. Regeringen ger i regleringsbreven i uppdrag att vidta de åtgärder som behövs för att säkerställa tillgången på poliser. Regeringen har också löpande begärt återrapportering om studerande vid polisutbildningen och rekrytering av poliser. I regleringsbrevet får i uppdrag att redovisa hur regeringens mål om 20 000 poliser ska uppnås. En redovisning ska också göras av hur resurstillskotten kommer att användas. Året därpå skulle redovisa vilka åtgärder som hade vidtagits för att öka synligheten och närvaron samt resultatet av dessa åtgärder. redovisar löpande i årsredovisningarna för antalet studerande vid polisutbildningen och för rekryteringen av poliser. hade polisen uppnått målet om 20 000 poliser. Totalt hade 4 904 nyutbildade poliser anställts januari 2007juni 2010.51 I årsredovisningen redovisas resultat och måluppfyllelse för varje polismyndighet inklusive kompetensförsörjning och antal tillkomna polisaspiranter. Däremot kommenteras inte om fördelningen av poliser mellan polismyndigheterna är optimal. Tillskottet av polisaspiranter är enligt bra, men det kräver också resurser av organisationen. För att säkra en positiv resultatutveckling krävs en långsiktig och uthållig satsning.52 Resultatet av satsningen på fler poliser är dock än så länge oklar. Satsningen på civilanställda specialister har inte fått genomslag Parallellt med satsningen på fler poliser har regeringen också lyft fram behovet av annan kompetens. I budgetpropositionerna uttrycker regeringen att civilanställda (specialister) och utbildning av dessa är viktigt, bland annat för att de i större utsträckning ska kunna delta i brottsutredningsverksamheten och på så sätt avlasta polispersonalen. tar regeringen mer sporadiskt upp betydelsen av de civilanställda och av specialistkompetens. 51Rikspolisstyrelsen, årsredovisning 2010, s. 18. 52Rikspolisstyrelsen, årsredovisning 2010. Att hantera brottmål effektivt Frågan om civilanställda hanteras i två utredningar . Beredningen för rättsväsendets utveckling (BRU) pekade i sitt delbetänkande 2003:114 (BRU 6) på brister i kompetensförsörjningen till polisens brottsutredande verksamhet. Kommittén föreslog bland annat att högskoleutbildade specialister skulle rekryteras till brottsutredare som ett komplement till den polisiära kompetensen. kriminalutredarna skulle ges utbildning och få vissa polisiära befogenheter. Regeringen gick dock inte vidare med förslaget. är som i sitt slutbetänkande SOU 2008:39 föreslog att personer med befintlig specialistkunskap skulle ges nödvändig utbildning och få anställning som polis. De poliser som skulle rekryteras skulle få sina polisiära befogenheter begränsade till utredningsverksamhet. Remissinstanserna var i stort sett positiva till förslaget. Trots att flera aktörer, inte minst Polisen, framfört betydelsen av en reformerad polisutbildning bereds betänkandet fortfarande inom . Regeringens krav i regleringsbreven handlar i huvudsak om att ska redovisa utvecklingen av antalet civilanställda och vilka åtgärder som har vidtagits för att säkerställa en lämplig arbetsfördelning mellan poliser och civilanställda för en effektiv och fungerande verksamhet. Av återrapportering framgår att civil personal har anställts i varierande omfattning under åren53 och att utbildningar har anordnats för civilanställda. I budgetunderlagen för 20062008 respektive för 20072009 pekar på betydelsen av specialister för att frigöra poliser till mer renodlade polisiära uppgifter och effektivisera utredningsverksamheten. gav 2007 ett internt uppdrag om polisens brottsutredningsverksamhet. Uppdraget redovisades 2008 med förslag om att rekryteringen av civila utredare ska fortsätta, att behovet av specialistkompetens beaktas och att tydligt markerar nytta och nödvändighet med civila utredare. Utredaren föreslog också lagändringar för att underlätta användningen av civila utredare. Det är dock oklart hur arbetat vidare utifrån just detta förslag. redovisade i en promemoria till regeringen54 utvecklingen av antalet poliser och civilanställda inom polisen . Där redovisas också två satsningar på civila kompetenser som genomförts. Den ena har skett genom regeringens satsning på unga arbetslösa akademiker, och den andra avser en satsning på 300 civila funktioner som fattat beslut om. 53Exempelvis anställdes 58 akademiker som analytiker och brottsutredare vid de tre största polismyndigheterna som en del i regeringens satsning på statliga kompetensöverföringsjobb. 54Rikspolisstyrelsen, promemoria , HR-710-2026/10, s. 13. Att hantera brottmål effektivt Utvecklingen av antalet civilanställda är inte entydig. 2010 har antalet civilanställda ökat i absoluta tal från 6 2000 till 7 2010. ökade de i princip för att efter 2007 minska något. Andelsmässigt har de civilanställda legat på av det totala antalet anställda inom polisen . Antalet eller andelen civilanställda säger dock inte något om utvecklingen av antalet specialister. Regeringen har inte heller ställt krav på en sådan redovisning. Av årsredovisningarna går det dock att utläsa att andelen civilanställda i kärnverksamheten (det vill säga exklusive administrativ personal) uppgår till av det totala antalet civilanställda. kommenterar däremot inte om det ligger på en önskvärd nivå. Skillnader mellan polismyndigheter framgår inte heller. Behov av stärkt ledningskompetens En fråga som regeringen drivit är behovet av en förbättrad ledningskompetens inom polisen. genomförde polismyndigheterna egna chefsprogram och utbildningar av varierande omfattning. började arbeta aktivt med chefs- och ledarskapsutvecklingsfrågor. Tre nationella ledarcenter etablerades med som ansvarig för att utveckla, styra och följa upp verksamheten. En gemensam ledarpolicy för polisen fastställdes . Polisens nationella chefs- och ledarutveckling består av tre basprogram riktade mot det direkta, indirekta och strategiska ledarskapet. Mätningar görs för samtliga program före, efter och efter genomfört program för att se deltagarnas upplevda utveckling mellan de olika mättillfällena. En särskild analys har också gjorts av polisens chefsprogram.55 Perioden 20072009 gick drygt 1 000 chefer basprogrammet det direkta ledarskapet. Av utvärderingarna framgår att av kursdeltagarna anser att programmet gett dem en ledningskompetens som bidrar till att skapa effektivitet och resultat. Regeringen har parallellt med detta tagit initiativ till flera uppdrag som syftat till att analysera styrningen inom Polisen men även förutsättningarna för att styra Polisen. fick 2008 i uppdrag att utvärdera om styrning, kontroll och uppföljning av polismyndigheterna är tydlig och effektiv. gav regeringen konsultbolaget i uppdrag att kartlägga och analysera ledningsstrukturer och delegationsordning inom polisen. I båda rapporterna identifieras ett antal åtgärder som skulle 55Rikspolisstyrelsen, Analysrapport för Polisens chefsprogram det direkta ledarskapet respektive det indirekta ledarskapet. Att hantera brottmål effektivt leda till en ökad effektivitet i polisverksamheten. Med hänvisning till dessa rapporter gav regeringen i uppdrag till att I uppdraget ingick bland annat att verka för att polismyndigheterna har ändamålsenliga organisationer och ledningsstrukturer. tillsatte regeringen som har i uppdrag att utreda och ta ställning till behovet av att en ändrad organisation för Polisen. Som en del i uppdraget ska utredningen föreslå hur ansvar och befogenheter för de högsta cheferna inom polisen kan tydliggöras i styrningen av polisens verksamhet. Kommittén beräknas komma med sitt slutbetänkande . Höjd kompetens och en ökad grad av specialisering har varit centrala frågor för kompetensförsörjningen inom . Brottsutvecklingen ställer högre krav på åklagarnas kompetens Regeringen skriver i budgetpropositionen att utvecklingen på flera brottsområden har fört med sig att det ställs allt högre krav på åklagarna, bland annat när det gäller kompetensnivå, ett aktivt förundersökningsledarskap och ett ökat helhetsengagemang i brottsbekämpningen. Därför är det också viktigt med kompetensutveckling inom åklagarorganisationen. Den särskilda högre utbildningen för specialiståklagarna är enligt regeringen också viktig för att skapa förutsättningar för en ännu effektivare bekämpning av den kvalificerade brottsligheten.56 Ytterligare ett område som lyfts fram av regeringen är behovet av chefsutveckling. Generella krav på kompetenshöjande åtgärder Regeringens krav i regleringsbreven handlar i huvudsak om generella kompetenshöjande åtgärder. formulerar regeringen mål för kompetensförsörjningen. ska verka för en långsiktig och god personalförsörjning med för verksamheten ändamålsenlig kompetens. ska även redovisa måluppfyllelsen. I övriga regleringsbrev ställer regeringen krav på återrapportering av bland annat kompetenshöjande åtgärder och utveckling av chefsrekryteringen. Enligt regleringsbrevet 2004 ska redovisa erfarenheter av den nya modellen för rekrytering av åklagare. Det ställs inga krav på specialisering. 2000/01:1 utg.omr. Att hantera brottmål effektivt har ett långsiktigt perspektiv på sin kompetensförsörjning har haft ett långsiktigt perspektiv i sin satsning på kompetensförsörjning. 20002011 har en bred utbildningssatsning tillsammans med specialisering setts som viktiga för att hantera ett ökat ärendeinflöde och mer komplexa ärenden. Arbetet för att bibehålla och utveckla en hög kompetens inom åklagarorganisationen har omfattat grundutbildning, vidareutbildning, högre utbildning och chefsutveckling. Detta arbete har pågått i större eller mindre omfattning 20002011. har i vissa fall genomfört utvärderingar i syfte att förbättra och vidareutveckla kompetensförsörjningen. Det gäller till exempel den nya modellen för rekrytering där regeringen efterfrågade redovisning. Även grundutbildningen har utvärderats. Specialiseringen har fortgått genom fler specialiståklagare inom fler brottsområden. För att renodla åklagarrollen har beredningsjurister anställts för att bereda enklare ärenden. De är dock få till antalet och de stannar . har i stället valt att kompetensutveckla åklagarsekreterare till beredningsassistenter. I samband med den nya organisationen 2005 inrättades också utvecklingscentrum som skulle ge bättre förutsättningar för satsning på bland annat kompetensutveckling. Satsningarna har enligt gett effekter i verksamheten. Myndigheten är enligt undersökningar en attraktiv arbetsplats för jurister, och specialiseringen har bidragit till kortare genomströmningstider och en ökad lagföring för vissa brottstyper. men har haft ett kortsiktigt finansiellt perspektiv som kompetensförsörjningen präglats av långsiktiga och konsekventa satsningar har det funnits en ryckighet både när det gäller rekrytering och utbildning. Särskilt akut var det 2003 då anställningsstopp infördes liksom minskad utbildning. Detta åtgärdades med tillskott i vårpropositionen. I årsredovisningen skriver följande: Rekryteringen av personal har påverkats av en ryckighet i anslagstilldelningen som försvårat en planerad effektiv kompetensförsörjning. Ena året har anslagssparandet och anslagskrediten inte fått utnyttjas, men andra år har överskott funnits i form av tillfälliga resurser.57 57 , Årsredovisning . Att hantera brottmål effektivt Även 2008 gjordes neddragningar i verksamheten och regeringen beslutade om tilläggsanslag. Orsaken till detta är enligt resursläget och att brist på resurser medför att satsningar på kompetensförsörjning inte kunnat göras i önskad omfattning. har resursfrågan inte varit ett problem. Huvudfrågorna när det gäller kompetensförsörjning inom Domstolar handlar om ökade krav på kompetensutveckling, vidareutbildning och specialisering samt svårigheten att rekrytera domare. Den omfattande reformeringen av domstolsorganisationen, som bland annat ska bidra till en mer långsiktigt hållbar organisation där verksamheten bedrivs med hög kvalitet och effektivitet, har legat till grund för arbetet inom Domstolar. Regeringen pekar på behov av kompetensutveckling Regeringen är utförlig i sina uttalanden om behovet av kompetensutveckling och utbildning inom domstolsorganisationen. I budgetpropositionen lyfter regeringen fram reformeringen av tingsrätterna58 som ett prioriterat område. Reformen ska bidra till att förbättra möjligheterna till utbildning och specialisering av personal. Regeringen pekar också på betydelsen av rekrytering och fortsatt och systematisk kompetensutveckling för de olika personalkategorierna som finns i domstolarna samt en mer långtgående specialisering än . Dessa uttalanden står i stort sett fast . Regeringen formulerar även mål för kompetensförsörjningen Regeringen har, till skillnad mot för många andra myndigheter, formulerat mål för kompetensförsörjningen inom Domstolar från 2002 och framåt59. Även om målformuleringarna varierar något handlar det i huvudsak om att ska verka för en långsiktig och god personalförsörjning med kompetens som är ändamålsenlig för verksamheten. Kraven i regleringsbreven handlar både om strategisk planering och konkreta åtgärder. ska bland annat redovisa målen för den framtida kompetensförsörjningen och insatser som gjorts utifrån utbildningsplanen. Därefter ska redovisa åtgärder för att säkerställa en 58Reformen omfattar en sammanslagning av tingsrätter. 59Detta kommenteras särskilt i Statskontorets rapport Den strategiska kompetensförsörjningen i statsförvaltningen, Statskontoret 2009/99-5, s. 1516. Enligt Statskontoret kan skälet vara att Domstolar befinner sig mitt i en omfattande generationsväxling och har svårt att locka jurister till domaryrket. Att hantera brottmål effektivt ändamålsenlig kompetens hos personalen samt hur kompetensstrategi har genomförts, tillämpats och utvecklats. Krav på redovisning av vilka åtgärder som vidtagits inom Domstolar för att åstadkomma en ökad specialisering ställs i regleringsbrevet och . har fått två uppdrag i regleringsbreven i fråga om kompetensförsörjning. Det ena handlar om att lämna förslag på utformning av domarutbildningen60 och det andra om att utreda hur en utveckling av de tidsbegränsade notarieanställningarna lämpligen kan utformas61. Uppdraget var knutet till regeringens proposition Rekrytering av domare62 där regeringen gjort bedömningen att möjligheterna att fullgöra en del av notarieutbildningen hos andra statliga myndigheter bör utvidgas. I uppdraget ingick bland annat att överväga vilka ytterligare myndigheter som kan ingå i utbildningen, vilket närmare innehåll utbildningen bör ha och på vilket sätt utbildningen kan organiseras. har arbetat stegvis och strategiskt Av årsredovisningar för åren 20002010 framgår att har arbetat aktivt och löpande med Med utgångspunkt i utbildningsplanen har kurser hållits för olika personalkategorier och nya utbildningar har startats. Specialiseringsutbildningar har också hållits. Kompetensstrategier för Domstolar beslutades med syfte att ge en samlad bild av arbetet med kompetensutveckling och att kompetensutvecklingen ska genomföras i enlighet med strategierna. Ett större ansvar har successivt lagts på de enskilda domstolarna att analysera kompetensbehovet. Domstolarna har också fått utbildning i metod för kompetensanalys, och har stöttat domstolarna att förändra arbetsformer och stärka beredningsorganisationen samt öka specialiseringen63. har också etablerats. uttalar att de åtgärder som vidtagits har bidragit till ett positivt läge när det gäller kompetensförsörjningen64. analyserar däremot inte hur satsningarna på kompetens och specialisering påverkat verksamhetens resultat. En av våra intervjupersoner 60Regleringsbrevet för avseende och övriga myndigheter inom domstolsväsendet, m.m. 61Regleringsbrevet för avseende Domstolar. 2007/08:113. 63Sveriges Domstolar, Årsredovisning . 64Sveriges Domstolar, Årsredovisning . Att hantera brottmål effektivt säger också att det finns alltför många domare som inte tycker att de behöver vidareutbildning och prioriterar bort det. Cheferna har därför ett ansvar för att uppmuntra och ställa krav på domare att gå kurser. Problemet med domarrekryteringen kvarstår trots åtgärder Problemet att rekrytera domare har trots olika åtgärder varit aktuellt under i princip hela perioden 20002011. Problemet är störst utanför storstadsområdena, men har även antalet sökande till domartjänster i storstadsområdena minskat. Svårigheten att rekrytera och behålla domare beror enligt på en ökad konkurrens från andra verksamhetsområden. Av intervjuer har det också framkommit att ett lågt löneläge bidrar till problematiken. Åtgärder krävs därför för att öka domarbanans attraktivitet. har vidtagit ett antal åtgärder, bland annat genomfördes en kampanj bland juridikstuderande 20022004, och satsningen på bedöms kunna ge fler externa sökande till domaranställningar. I årsredovisningen skriver att Domstolar enligt mätning bland jurister är bland de högst rankade arbetsplatserna i . Problemet med domarrekryteringen har dock kvarstått. tog initiativ till ett projekt som syftar till att undersöka varför jurister inte väljer att söka anställning som domare. Projektet redovisades till . kom regeringens proposition 2007/08:113 Rekrytering av domare65. Där föreslås att domarutbildningen ska finnas kvar som bas för rekrytering av domare och att rekryteringen av domare breddas, bland annat genom att öka möjligheterna för etablerade jurister att adjungera som ledamot i domstol. Detta för att skapa intresse för domaryrket bland jurister som inte genomgått den särskilda domarutbildningen. En av våra intervjupersoner framhåller att har ansvaret för att åtgärda rekryteringsproblemen, men att regeringen kan bidra till en lösning genom att höja ramanslaget så att högre löner kan betalas ut. För Kriminalvården har huvudfrågan varit förmågan att rekrytera personal (bland annat högskoleutbildad personal) och att vidareutbilda befintlig personal för att klara uppdraget. 65 Som grund för denna låg En öppen domarrekrytering (SOU 2003:102) och Ds 2007:11. Att hantera brottmål effektivt Kriminalvårdens kompetensförsörjning har analyserats i flera utredningar pekar regeringen i budgetpropositionerna genomgående på att det krävs en kompetent och engagerad personal för att Kriminalvården ska klara sitt uppdrag. Regeringen ställer krav på Kriminalvården att intensifiera utvecklingen av kompetensförsörjningen, särskilt för personal med klientnära arbete. Enligt regeringen finns behov av en omfattande satsning på rekrytering och utbildning. Regeringen har låtit analysera Kriminalvårdens kompetensförsörjning . redovisade () ett regeringsuppdrag om Kriminalvårdens resursutnyttjande.66 fick RRV ett nytt, uppföljande uppdrag som var inriktat på effektiviteten i användningen av personalresurser inom . RRV analyserade bland annat personalstrukturen, personalens kompetens och arbetsledning med utgångspunkt i målet att minska återfall i brott. I rapporten (2002:26) lyfte RRV fram bland annat vårdarnas arbetsuppgifter, arbetstider och utbildning. Ett av åtgärdsförslagen var en specialisering och uppdelning av vårdarrollen, som bland annat skulle göra det lättare att rekrytera ny personal. fick Verket för förvaltningsutveckling (Verva) i uppdrag att i samverkan med Kriminalvården analysera Kriminalvårdens arbete med strategisk kompetensförsörjning. Verva drog bland annat slutsatserna att det fanns brister i Kriminalvårdens analys av kompetensbehovet och en otydlig koppling till målen för verksamheten. Enligt Verva fanns det också en brist på helhetssyn i kompetensförsörjningsprocessen. Regeringen gav 2008 en särskild utredare i uppdrag att följa upp och utvärdera effektiviseringsarbetet inom . I slutbetänkandet Kriminalvården ledning och styrning (SOU 2009:80) föreslog utredningen bland annat att Kriminalvården bör ta fram en kompetensförsörjningsstrategi. Utredningen föreslog även att grundutbildningen bör förlängas och fördjupas för att ge bättre förutsättningar för att skapa förståelse för och delaktighet i Kriminalvårdens övergripande mål. Utredningen uttalar sig även om behovet av specialisering. Kriminalvården har vidtagit flera åtgärder Kriminalvården har genomfört olika åtgärder . Årsskiftet 2001/2002 började Kriminalvården tillämpa en ny utbildningsmodell för såväl grundutbildning som fortbildning KRUT. Målet var att höja kompetensen, främst hos vårdarna. har också stora utbildningsinsatser gjorts. Efter Vervas rapport tog Kriminalvården 66 Effektivare kriminalvård En hinderanalys (RRV 1999:27). Att hantera brottmål effektivt ytterligare ett steg för att utveckla utbildningssystemet för medarbetarna i det klientnära arbetet. Bland annat skärptes kraven på att all personal som skulle tillsvidareanställas ska börja med utbildning, det vill säga ingen ska börja arbeta utan grundläggande kompetens. Av årsredovisningen framgår att alla tillsvidareanställda genomgått en anpassad grundutbildning. Kriminalvården tillsatte också det interna så kallade högskoleprojektet som lämnade en rapport om den dåvarande grundutbildningen. I rapporten redovisades olika faktorer som skäl till varför en yrkeshögskola skulle vara ett bra alternativ för att säkra Kriminalvårdens kompetensbehov. Utbildningen skulle dock inte kunna bekostas av högskolorna och universiteten utan Kriminalvården skulle själv stå för utbildningskostnaden genom att upphandla studieplatser.