rir · GZB516 · 2011-04-20 09:00:00 — 8.4.3 Tidsåtgången förklaras av olika faktorer Granskningen visar att den tid det tar för akademiker att få sina utländska utbildningar bedömda som grund för utlåtande, lärarbehörighetsbevis eller legitimation inte i första hand förklaras av myndigheternas aktiva handläggning. På överstiger totaltiden (exklusive eventuell komplettering) de uppställda tidsgränserna med för utlåtanden respektive för lärarbehörighetsbevis. Av granskningen framgår dock att ärendemängden, i relation till befintliga resurser, medför att den genomsnittliga tid som en ansökan om utlåtande ligger i väntan på handläggning är medan motsvarande för en ansökan om lärarbehörighetsbevis är . Enligt bedömning finns det därmed en potential att effektivisera ärendehandläggningen. Ett sätt är att undersöker de behov som arbetsgivare har av information i de utlåtanden som myndigheten utfärdar i syfte att utifrån det effektivisera bedömningsverksamheten. 207Ett sätt att visa spridningen vad gäller tidsutfallet i materialet är att redovisa statistiska mått som undre och övre kvartil. Under den undre kvartilen återfinns de av ärendena som tar kortast tid och över den övre kvartilen återfinns de av ärendena som tar längst tid. Skillnaden mellan den undre och den övre kvartilen ger de tidsspann som den halva av ärendemängden som ligger i mitten av materialet återfinns i. För alla ansökningar om utlåtanden varierar den halva som återfinns i mitten av materialet mellan cirka 2,5 och . Motsvarande tidsvariation för lärarbehörighetsbevis är mellan cirka 3,5 och . 208Totaltiden för den mittersta hälften av läkarna utan vidareutbildning varierar mellan 4,3 och , medan motsvarande uppgift för läkare med vidareutbildning är mellan 1,8 och . Motsvarande variation för sjuksköterskorna är mellan 2,4 och . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning På visar granskningen att den största delen av tidsåtgången för tredjelandsärenden utgörs av den tid det tar för den sökande att genomföra myndighetens kompletteringsprogram. Individuella förutsättningar, liksom familjesituation och försörjningsmöjligheter, förklarar till viss del varför det tar för en del av de tredjelandsutbildade som ansöker om läkar- och sjuksköterskelegitimation att klara av kompletteringsprogrammets olika delar (svenska, medicinskt kunskapsprov, praktik/allmäntjänstgöring/ provtjänstgöring och kurs i medicinalförfattningar). Det begränsade antalet provtillfällen och svårigheter att finna provtjänstgörings- och praktikplatser är andra bidragande orsaker. över utformningen av myndighetens kompletteringsprogram och som en del i den översynen utreda ett eventuellt införande av en tidsgräns för hur länge en person som ansöker om prövning för utfärdande av legitimation kan uppehålla sig i delar av eller hela kompletteringsprogrammet. Det är, enligt , viktigt att det inte dröjer för länge innan en akademiker med utländsk utbildning får sin utbildning bedömd i , eftersom kompetens är en färskvara. Det gäller på alla områden, som det naturligtvis måste finnas en tillräcklig prövning för att tillse att till exempel läkare och lärare motsvarar de krav på kvalifikationer som ställs för att utöva yrket. 8.4.4 Det ställs olika krav på uppehålls- och arbetstillstånd På medför myndighetens tolkning av de nya reglerna för arbetskraftsinvandring att inte längre begär uppehålls- och arbetstillstånd av sökande utbildade i tredjeland. Det medför en ökning av ansökningar från framför allt läkare i tredjeland. Företrädare för bedömer att få av dessa har förutsättningar att fullfölja processen fram till svensk legitimation. Tid läggs därmed på att handlägga ansökningar och svara på frågor från sökande som i slutändan kanske aldrig får svensk legitimation, vilket innebär att handläggningen av ansökningar från sökande som redan finns i fördröjs. noterar också att och gör olika bedömningar av huruvida krav kan ställas på att den sökande har uppehålls- och arbetstillstånd. kan inte utifrån granskningen säga vilka krav på uppehålls- och arbetstillstånd som ställs av övriga organisationer som inom andra reglerade yrkesområden bedömer tredjelandsutbildade akademikers utbildning. Enligt mening är det dock otillfredsställande att myndigheter som har i uppdrag att bedöma utländska högskoleutbildningar ställer olika krav på personer med liknande bakgrund som vill få sin utländska högskoleutbildning bedömd. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning 8.4.5 Kortare totaltider ger ekonomiska vinster har låtit konsulter genom räkneexempel uppskatta de ekonomiska vinsterna av en snabbare handläggning på och för samhället, de berörda individerna och de offentliga finanserna. Räkneexemplen, som har utgått från en kortning av myndigheternas processer med , respektive en månad, visar att även små förkortningar av de sökandes arbetslöshetstider ger betydande ekonomiska vinster. Om de drygt 700 akademiker med utländsk utbildning som räkneexemplen är baserade på skulle kunna etablera sig på arbetsmarknaden inom sitt yrke en månad tidigare så skulle den samhällsekonomiska vinsten, det vill säga värdet av produktionstillskottet, bli i storleksordningen . Av denna summa utgörs den offentligfinansiella vinsten, det vill säga minskade bidrag och ökade skatteintäkter, av i storleksordningen . 8.5Resurser för kompletterande högskoleutbildningar Enligt bör regeringen använda av tilldelade medel för avsedda ändamål. 8.5.1Regeringen har inte säkerställt att anslagna medel motsvarar efterfrågan på kompletterande högskoleutbildningar Kompletterande högskoleutbildningar syftar till att underlätta för akademiker med utländsk utbildning att etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen har i budgetpropositionen till redovisat att det finns ett stort behov av kompletterande högskoleutbildningar och att ytterligare yrkesgrupper därför bör beredas plats inom motsvarande utbildningar . Regeringen lyfter särskilt fram hälso- och sjukvårdsutbildade personer som en grupp där det i råder brist på arbetskraft. Regeringen har dock inte säkerställt att de resurser som satsas på kompletterande högskoleutbildningar motsvarar den efterfrågan som finns på dessa utbildningar och lärosätenas kapacitet att anta studenter. granskning visar att regeringen endast har använt drygt 110 av sammanlagt av anslagna medel för anordnandet av kompletterande högskoleutbildningar. Även om detta till viss del beror på att medverkande lärosäten inte har kunnat nå upp till det maxantal registrerade helårsstudenter som framgår av regleringsbrev utgörs den största delen av medel som regeringen inte har använt. Av bilaga till regleringsbreven för universitet och högskolor framgår att regeringen avsåg att Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning under respektive budgetår återkomma angående fördelning av resterande medel under anslagsposten Integrationssatsningar. noterar att så inte har skett vare sig eller . När regeringen inte återkommer angående fördelningen av en så betydande andel av resterande medel kan det, enligt mening, innebära att regeringen inte fullt ut utnyttjar en insats som den själv har tillmätt stor vikt för att påskynda arbetsmarknadsetableringen för akademiker med utländsk utbildning. En annan förklaring kan vara att regeringens bedömning av behovet av utbildningsplatser har varit för optimistisk. framgår av granskningen att hälften av de medverkande lärosätena anser att den ersättning som de får per helårsstudent inte täcker de kostnader som lärosätet har för att bedriva den kompletterande utbildningen. Ökad grad av individualisering av utbildningen, språkinsatser i form av till exempel kurser i akademikersvenska och verksamhetsförlagd utbildning eller praktik är exempel på insatser som lärosätena anser att de inte får full kostnadstäckning för. kan dock konstatera att den ersättning som ges är högre än ersättningen till ordinarie utbildningar inom samma utbildningsområde. har emellertid inget underlag för att bedöma huruvida lärosätena får täckning för sina kostnader för de kompletterande utbildningarna. Utbildningarna bör dock, enligt , anpassas utifrån såväl arbetsmarknadens som studenternas efterfrågan och resurserna ska avpassas så att studenterna kan genomföra utbildningarna inom den tid som förordningen anger. 8.6Insatser för bättre kunskaper i svenska behövs Enligt bör regeringen löpande följa upp att ansvariga myndigheter verkställer fattade beslut och vid behov vidta åtgärder för att systemet ska vara ändamålsenligt och effektivt. 8.6.1 Bristande kunskaper i svenska påverkar genomströmningen har inte granskat den svenskundervisning som på olika nivåer erbjuds akademiker med utländsk utbildning. Dock har det i granskningen framkommit många indikationer på brister som rör gruppens svenskkunskaper. Exempelvis är tiden det tar att uppnå uppsatta krav på svenska i kompletteringsprogram en förklaring till den långa totaltiden fram till legitimation. Granskningen visar också att de lärosäten som anordnar kompletterande högskoleutbildningar anger att bristande kunskaper i svenska språket hos dem som ansöker och antas till utbildningarna är det Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning största hindret för att studenterna ska kunna genomföra utbildningen med godkänt resultat inom utsatt tid. Detta är särskilt tydligt på de kompletterande lärar-, läkar- och sjuksköterskeutbildningarna. Av granskningen framgår också att de formella kraven på godkänt i Svenska B eller motsvarande ofta inte räcker för att klara av högskolestudier på svenska och att det finns stora variationer i studenternas svenskkunskaper. Det anses bland annat bero på att olika utbildningsanordnare som anordnar svenskundervisning ställer olika höga krav på vad som krävs för att få godkänt svenskbetyg. På flertalet lärosäten försöker man därför kompensera det med satsningar på språkstöd i form av bland annat akademikersvenska. 8.6.2Fler länsstyrelser kan bidra till målgruppsanpassning av svenskundervisningen Kommunerna är enligt skollagen ansvariga för att erbjuda bland annat svenskundervisning för invandrare (sfi). Ett sätt att underlätta och påskynda språkinlärningen är att målgruppsanpassa svenskundervisningen. granskning visar att det i 8 av 21 län erbjuds målgruppsanpassad svenska för akademiker med utländsk utbildning. Det är enligt mening inte rimligt att kräva att alla kommuner, oavsett storlek, ska kunna erbjuda ett lika stort utbud av olika inriktningar på svenskundervisningen. Däremot kan ett samarbete mellan olika kommuner, till exempel på länsnivå, öka utbudet av olika inriktningar. kan länsstyrelserna enligt mening spela en viktig roll. granskning visar emellertid att bara 9 av 21 länsstyrelser inom ramen för sitt uppdrag på integrationsområdet har genomfört samordningsinsatser kring målgruppsanpassad svenska. konstaterar också att en majoritet av länsstyrelserna anser att deras samordnande roll skulle stärkas genom ett förtydligande av länsstyrelsernas uppdrag angående specialinriktad sfi eller yrkessvenska. anser att regeringen bör ta ett större ansvar för att samordna och effektivisera systemet av insatser för att underlätta för personer med utländsk högskoleutbildning att etablera sig på arbetsmarknaden i . Regeringen bör säkerställa en departementsövergripande samordning och uppföljning av befintliga insatser. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Regeringen bör förtydliga vilka krav de myndigheter som bedömer utländska högskoleutbildningar bör ställa på uppehålls- och arbetstillstånd. Regeringen bör följa upp att det finns kompletterande högskoleutbildningar som är anpassade till såväl studenternas som arbetsmarknadens efterfrågan. Regeringen bör förtydliga och följa upp länsstyrelsernas ansvar för att samordna målgruppsanpassad undervisning i svenska i länets kommuner. anser att , och lärosäten som anordnar kompletterande högskoleutbildningar bör vidta en rad åtgärder för att påskynda genomströmningen i systemet. , och lärosäten som anordnar kompletterande högskoleutbildningar bör i samråd med andra berörda myndigheter förbättra informationen till akademiker med utländsk utbildning. Syftet bör vara att information samordnat, tydligt och tidigt ska nå akademiker med utländsk utbildning. och bör se över sina interna processer i syfte att korta handläggningstiderna. bör förtydliga syftet med verkets utlåtanden och i samråd med företrädare för arbetsmarknaden anpassa dem efter arbetsmarknadens och de sökandes behov. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Lagar, förordningar och föreskrifter Förvaltningslagen (1986:223). Lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Patientsäkerhetslagen (2010:659). Skollagen (1985:1100). Utlänningslagen (2005:716). Förordningen (1986:856) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av integrationspolitiken. Förordningen (1994:895) om svenskundervisning för invandrare. Förordningen (1995:889) om en särskild teoretisk och praktisk utbildning vid universitet och högskolor. Förordningen (1998:1513) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Förordningen (1999:1421) om behörighetsbevis för lärare med utländsk utbildning. Förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion. Förordningen (2007:1293) med instruktion för . Förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. Förordningen (2009:1243) med instruktion för . Högskoleförordningen (1993:100). Patientsäkerhetsförordningen (2010:1369). Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning föreskrifter (2007:7) om behörighetsbevis för lärare med utländsk utbildning. SKOLFS 2009:2 förordning om kursplan för svenskundervisning för invandrare. SOSFS 1996:13 föreskrifter och allmänna råd om legitimation som psykolog. SOSFS 2000:6 föreskrifter om särskilt förordnande för att utöva läkaryrket för icke legitimerade läkare. SOSFS 2008:34 föreskrifter om praktisk tjänstgöring för psykologer. och rådets direktiv /36/EG av om erkännande av yrkeskvalifikationer. Konventionen om erkännande av bevis avseende högre utbildning i (SÖ 2001:46). Överenskommelse om gemensam nordisk arbetsmarknad för viss hälso- och sjukvårdspersonal och veterinärer (1994:2). Propositioner, skrivelser, utredningar och remisser Ds 2007:45 Vägen till svensk legitimation för personer med hälso- och sjukvårdsutbildning från tredje land. Proposition 2006/07:1 utg.omr. Proposition 2007/08:147 Nya regler för arbetskraftsinvandring. Proposition 2008/09:1 utg.omr. Proposition 2008/09:175 Gränslös kunskap högskolan i globaliseringens tid. Proposition 2009/10:1 utg.omr. 13 och 16 Budgetpropositionen . Proposition 2009/10:165 Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet. Proposition 2009/10:60 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd. Proposition 2010/11:1 utg.omr. Proposition 2010/11:20 Legitimation för lärare och förskollärare. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Skrivelse 2008/09:24 Egenmakt mot utanförskap regeringens strategi för integration. Skrivelse 2009/10:233 Egenmakt mot utanförskap redovisning av regeringens strategi för integration. Regeringsbeslut 8 Uppdrag till om utvärdering av arbetsmarknadsutfallet för deltagare i kompletterande utbildningar för akademiker med utländsk utbildning (IJ2010/958/IU, ). Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor m.m., bilaga 36 (U2008/4489/UH, ). Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor m.m., bilaga 38 (U2010/290/UH, ). Regleringsbrev för avseende (regeringsbeslut (U2009/7241/UH, ). Regleringsbrev för avseende länsstyrelserna (regeringsbeslut (Fi2009/7547, , Fi2010/4783, ). Regleringsbrev för avseende (S2010/7275/HS, ). Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor m.m., bilaga 36 (U2010/6639/UH, ). betänkande 2007/08:AU1 Utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv, rskr. 2007/08:72. betänkande 2008/09:AU1 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, rskr. 2008/09:155. betänkande 2009/10:AU7 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd, 2009/10:208. betänkande 2006/07:FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna (prop. 2006/07:1), rskr. 2006/07:09. betänkande 2008/09:SfU3 Nya regler för arbetskraftsinvandring, rskr. 2008/09:37. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning betänkande 2008/09:UbU19 Gränslös kunskap - högskolan i globaliseringens tid, rskr. 2008/09:282 och 283. betänkande 2009/10:UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, rskr. 2009/10:126. betänkande 2009/10:UbU21 Ny skollag, rskr. 2009/10:370. betänkande 2010/11:UbU5 Legitimation för lärare och förskollärare, rskr. 2010/11:171. (2006). Lärare i nytt land. Behörighetsbevisets betydelse och mötet med den svenska skolan (Rapport 2006:1R). (2006). Kartläggning och analys av kompletterande högskoleutbildningar för utländska akademiker 2005 (reg.nr 12-487-06). (2006). Invandrarakademi och aspirantutbildning erfarenheter av kompletterande utbildning för invandrade akademiker (Rapport 2006:35 R). (2010). Högskoleutbildningarna och arbetsmarknaden (2010:1 R). (2010). Universitet & högskolor. (Rapport 2010:10 R). (2009). Budgetunderlag för 2010 2012 (reg.nr 21-659-09). (2010). (reg.nr 21-765-10). (2010). Statistik om hälso- och sjukvårdspersonal. Officiell statistik om antal legitimerade (2009) och arbetsmarknadsstatus (2008), Art.nr 2010-10-4. Arbetsförmedlingen (2010). Var finns jobben? Höghielm, R. och Gougoulakis, P. (2009) De är ju mina kollegor. En metastudie av Sfx. , pedagogiska institutionen. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning (2006). (2007). Ett förlorat år. (2010). Antal antagna i kompletterande utbildning för tredjelandsutbildad hälso- och sjukvårdspersonal. Dnr 5862/2010-309, . i (). Avrapportering enligt länsstyrelsernas regleringsbrev 2010, uppdrag 77; enligt Arbetsförmedlingens regleringsbrev 2010, uppdrag 7c; samt enligt regleringsbrev 2010, Nyanlända invandrares etablering, uppdrag 2. SCB Temarapport (2009:4). Arbetsmarknaden för högutbildade utrikesfödda en jämförelse mellan personer födda i annat land än och personer födda i . SCB Statistisk årsbok 2010. SCB () Befolkningens utbildning. (2010). Beskrivande data om förskoleverksamhet, skolbarnomsorg, s kola och vuxenutbildning . () (2010). Begäran om medel för för kompletterande utbildning för personer med utländsk lärarutbildning (). Dnr SU 121-2585-10, . och (2010). Arbetsmarknad och integration. och (). i län , Integration, Yrkessvenska (). Migrant Integration Policy Index (MIPEX) . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Befolkningens utbildning, publicerat . . , statsvetenskapliga institutionen, . och hälsa (HMH), . Utländska lärares vidareutbildning () . Otryckt material inom ramen för granskningen Delander och (2010). Snabbare etablering på arbetsmarknaden för invandrade akademiker och offentligfinansiella effekter. : Linnéuniversitetet (Ekonomihögskolan), (). Konsultrapport genomförd på uppdrag av . (2010). Enkät till universitet och högskolor som anordnar kompletterande högskoleutbildningar för invandrade akademiker. Dnr 31-2010-0062, . (2010). Enkät till länsstyrelserna om främst språkinsatser för tillvaratagande av invandrade akademikers kompetens. Dnr 31-2010-0062, . Statisticon (). Tabellsammanställning 51:or (utlåtanden). Statisticon (). Tabellsammanställning 51:or (utlåtanden). Statisticon (). Tabellsammanställning 53:or (lärarbehörighetsbevis). Statisticon (). Tabellsammanställning 53:or (lärarbehörighetsbevis). Statisticon (). Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Statisticon (). Statisticon (). Statisticon (). Statisticon (). Aktgranskning utländsk examen. Statisticon (). Aktgranskning utländsk examen. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Bilaga 1 Utländska akademiker i Utrikesföddas andel av befolkningen är av befolkning född utomlands. I de åldrar då flest förvärvsarbetar (20 - ) utgör gruppen . Flest utrikes födda finns i storstadslänen (av befolkningen), () och ().209 Den demografiska utvecklingen, med en ökande andel åldrande befolkning, innebär att allt färre kommer att behöva försörja allt fler . I åldrarna skulle befolkningen inte öka alls utan inflyttning från andra länder. flyttade drygt 102 000 personer till , varav svenska medborgare utgjorde den största gruppen (18 500 personer). Därefter kommer personer från (8 500), (6 900), (5 100) och (3 700). utvandrade drygt 39 000 personer.210 beviljade uppehållstillstånd eller uppehållsrätt för drygt 100 000 personer. Anhöriga till personer som redan beviljats uppehållstillstånd utgjorde den största gruppen (), följt av arbetskraftsinvandrare211 () och personer från EU/EES med registrerad uppehållsrätt212 (). Studerande utgjorde , flyktingar , anhöriga till dessa och övriga . Av statistiken framgår inte andelen personer med akademisk utbildning.213 209SCB Statistisk årsbok 2010, s. 106. 210Bland de inflyttade fanns 168 medborgarskap representerade, fyra av fem var och genomsnittsåldern för kvinnor var och för män . 211Till arbetskraftsinvandrare hör de som flyttar till av arbetsmarknadsskäl med tillstånd att bosätta sig i landet. För folkbokföring krävs att man avser att stanna i . 212Uppehållsrätt i har EU-medborgare som kan försörja sig själva genom arbete eller studier. Den som stannar i ska registrera sin uppehållsrätt hos . 213Riksrevisionens bearbetning av statistik över beviljade uppehållstillstånd och registrerade uppehållsrätter . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Antalet akademiker med utländsk utbildning i fanns det drygt 375 000 utrikes födda personer med någon form av eftergymnasial utbildning i Sverige.214 Andelen är ungefär lika stor för inrikes som för utrikes födda () och detsamma gäller för dem som har minst en treårig eftergymnasial utbildning (). I åldersgruppen är dock andelen med eftergymnasial utbildning högre bland inrikes än bland utrikes födda (). födda har generellt ökat under . Av dem som flyttade till hade minst en treårig eftergymnasial utbildning medan motsvarande andel var 1990 - 2001 - 2009. Medan skillnaderna i utbildningsbakgrund mellan utrikes födda kvinnor och män generellt är små är skillnaderna mellan enskilda länder desto större.215 är en nettomottagare av eftergymnasialt utbildade får ett nettotillskott på mellan 4 500 och 10 000 eftergymnasialt utbildade i förvärvsaktiva åldrar (25 - ), eftersom det är fler med en eftergymnasial utbildning som flyttar till än det är som lämnar landet. Så har det varit sedan början av 2000-talet.216 Arbetsmarknaden för utländska akademiker Statistik från SCB visar att 7 av 10 utrikesfödda (9 av 10 inrikesfödda) har ett arbete (inklusive egna företagare). Utrikesfödda utbildade i har en högre sysselsättningsgrad () än de som har utbildat sig utomlands (), något som också påverkas av hur länge de har bott i . Det är även vanligare att inrikes födda (8 av 10) har en tillsvidareanställning än utrikes födda (7 av 10).217 Av dessa hade drygt 146 000 en eftergymnasial utbildning kortare än , 212 000 minst en treårig eftergymnasial utbildning, samt 17 000 en forskarutbildning. Uppgift om utbildningsbakgrund saknas för av inrikes födda och för av utrikes födda. SCB Befolkningens utbildning, . 215SCB Befolkningens utbildning, . Utrikes födda folkbokförda i , 25 - . Universitet & högskolor. (2010:10 R), s. 65. 217SCB Temarapport 2009:4. Arbetsmarknaden för högutbildade utrikesfödda en jämförelse mellan personer födda i annat land än och personer födda i . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Många är arbetslösa eller överkvalificerade Statistik visar att drygt 70 000 eftergymnasialt utbildade utrikesfödda