eunbil · GZ0N29FCCB · 2011-11-21 00:00:00 — rådet (utbildning, ungdom, kultur och idrott) Rådets möte (utbildning, ungdom, kultur och idrott) MÖTE MÅNDAGEN DEN 28 NOVEMBER 2011 (kl. 9.30) Lagstiftningsöverläggning (offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) (ev.) Godkännande av A-punktslistan (ev.) Godkännande av A-punktslistan Utkast till rådets slutsatser om språkkunskaper för ökad rörlighet - Antagande Dok. 16744/11 EDUC 269 SOC 982 CULT 99 behandling i I rådets resolution från om en europeisk strategi för flerspråkighet uppmanades medlemsstaterna att främja flerspråkighet för att stärka social sammanhållning, interkulturell dialog och uppbyggnaden av , den europeiska ekonomins konkurrenskraft och människors rörlighet och anställbarhet samt att främja Europeiska unionens språk i världen. Denna rådsresolution behandlades i . Bakgrund och innehåll Rådsslutsatserna betonar framför allt vikten av språkinlärning för att främja mobilitet och anställningsbarhet. I detta sammanhang uppmanas MS och kommissionen att stödja studenternas och lärarnas mobilitet i samband med språkinlärning och att motivera elever och studenter att skaffa sig kunskaper i minst två främmande språk. Förbättrad grundutbildning och fortbildning av språklärare framhålls också särskilt. Svensk ståndpunkt SE har under förhandlingarna ställt sig allmänt positiv till inriktningen i rådsslutsatserna och regeringen kan stödja slutsatserna. - Rådsslutsatserna bifogas. Utkast till rådets slutsatser om moderniseringen av den högre utbildningen - Antagande Dok. 16746/11 EDUC 271 COMPET 502 RECH 366 SOC 984 behandling i antog rådet en resolution om modernisering av universiteten för konkurrenskraft. Resolutionen lade ut riktningen för en rad initiativ med syfte att stödja och driva på moderniseringen av . Inte minst uppmärksammades kopplingen till innovation och forskning. Resolutionen behandlades i . fattade rådet, under det svenska ordförandeskapet, beslut om slutsatser rörande utbildningens roll i en väl fungerande kunskapstriangel. Bland prioriteringarna i dessa slutsatser framhölls bl.a. vikten av att i detta sammanhang modernisera universitet och högskolor i . Denna rådsslutsats behandlades i . Rådsslutsatserna från om utbildningens roll i förverkligandet av Europa2020-strategin lyfte fram att universitet och högskolor bör öka kvaliteten och relevansen i utbildningsutbudet och attrahera ett bredare urval ur befolkningen samt att samarbete mellan lärosäten, forskningsinstitut och företag bör öka för att förverkliga den s.k. kunskapstriangeln. Dessa rådsslutsatser behandlades i . Bakgrund och innehåll Förutom tidigare rådsresolution och rådsslutsatser i frågan, bygger dessa slutsatser även på det meddelande som kommissionen presenterade . I slutsatserna fokuseras på behovet av att modernisera institutionerna för högre utbildning så att dessa blir mer internationellt konkurrenskraftiga och attraktiva. Ett stort fokus ligger också på att främja studenternas anställningsbarhet i större utsträckning än , bl.a. genom ett närmande mellan utbildningsvärlden och arbetsmarknaden. Bland de frågor som varit föremål för mer intensiva diskussioner i återfinns förslaget att lansera ett europeiskt transparensinstrument (U-Multirank) för att jämföra olika högre utbildningsinstitutioner med varandra. Vidare har skrivningarna om en europeisk studielånsmekanism till stöd för programmobilitet på masternivå () mötts av viss tvekan från flera MS. Svensk ståndpunkt SE har välkomnat att rådsslutsatserna anammat ett vidare perspektiv på moderniseringen av den högre utbildningen jämfört med kommissionens meddelande. SE är positivt till ett fortsatt arbete för moderniseringen av och regeringen kan därför stödja utkastet till rådsslutsatser. - Rådsslutsatserna bifogas. Utkast till rådets resolution om en förnyad europeisk agenda för vuxenlärande - Antagande Dok. 16743/11 EDUC 268 SOC 981 behandling i I rådets slutsatser från fastställde man en rad gemensamma prioriteringar för vuxenutbildningen. Detta banade väg för ett intensifierat europeiskt samarbete mellan olika intressenter på området, samt föreslog en rad särskilda åtgärder för perioden 20082010 i en handlingsplan som syftade till att öka deltagandet i och höja kvaliteten på vuxenutbildningen. Dessa rådsslutsatser behandlades i . Bakgrund och innehåll presenterade kommissionen ett meddelande om vuxnas lärande: Det är aldrig för sent att lära. Utifrån detta utarbetades en gemensam handlingsplan som legat till grund för samarbetet om utvecklingen av vuxnas lärande. Som en fortsättning av detta arbete har ordförandeskapet presenterat ett utkast till en rådsresolution om en förnyad agenda för vuxnas lärande (2012-2014). Bakgrunden tecknas bland annat mot det strategiska ramverket Utbildning 2020, 2020-strategin och det rådande ekonomiska läget. Man framhåller att det finns en växande konsensus om att vuxnas lärande är den svagaste länken i utvecklingen av nationella system för livslångt lärande. Vidare poängteras att agendan för vuxnas lärande bör fokusera på basic skills och key competences samt på att ge alla vuxna möjligheter att utveckla och höja dessa genom livet. Svensk ståndpunkt SE har under förhandlingen i ställt sig allmänt positiv till utkastet till rådsresolution, som i många avseenden utgör en naturlig fortsättning på det arbete som bedrivits sedan den föregående handlingsplanen antogs. SE har i förhandlingen med viss framgång framhållit behovet av en tydligare prioritering i slutsatserna. Regeringen kan stödja detta utkast till resolution. - Rådsresolutionen bifogas. Utkast till rådets slutsatser om ett riktmärke för rörlighet i utbildningssyfte - Antagande Dok. 16745/11 EDUC 270 SOC 983 JEUN 73 behandling i Förslaget till slutsatser om riktmärke för rörlighet (mobilitet) har sin bakgrund i rådets slutsatser från om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet (Utbildning 2020), där kommissionen uppmanades att ta fram förslag till riktmärken för bl.a. mobilitet. Dessa slutsatser behandlades i . Bakgrund och innehåll Rådsslutsatserna befäster det mobilitetsmål för högre utbildning som utbildningsministrarna redan enats om inom ramen för Bolognaprocessen, nämligen att av alla högskolestuderande ska ha tillbringat en del av sin studietid utomlands . Utöver detta mobilitetsmål för högskolestuderande innehåller slutsatserna också ett förslag till mobilitetsmål för yrkesutbildning, samt en generell indikator för ungas mobilitet. En av de stora tvistefrågorna under förhandlingarna har varit huruvida det skulle tas fram ett riktmärke för ungas mobilitet eller ej. Förslaget för ett riktmärke för unga i allmänhet möttes av ett kompakt motstånd från många MS (däribland SE) och slutresultatet blev att en indikator för ungas mobilitet skulle tas fram. En annan tvistefråga rörde definitionen av högskolemålet, där det ursprungliga förslaget slog fast att den mobilitet som ska räknas måste vara lång. Vidare uppstod en stor diskussion även om yrkesutbildningsmålet, där många MS, inklusive SE, ifrågasatte det realistiska i ambitionen att av målgruppen ska ha en utlandsstudieerfarenhet under sin studietid. Trots motsättningarna har dock MS enats om en kompromiss. Svensk ståndpunkt SE ifrågasatte under förhandlingarna definitionen av högskolemålet, dvs att mobilitetens period måste vara lång, och drev kraftfullt linjen att det inte är längden på utlandsstudierna som är avgörande utan kvaliteten. Dessutom hävdade SE (stöd av fr.a. NL och UK) att definitionen riskerar att utesluta kortare program för mobilitet, såsom vissa delar av Nordplusprogrammet. I kompromissförslaget som förhandlades fram har det ursprungliga förslaget om ett riktmärke för ungas mobilitet ersatts med en indikator och högskolemålet har mjukats upp något vad gäller tremånaderskravet, vilket får ses som en viss framgång för svenskt vidkommande. Regeringen kan därför stödja rådsslutsatserna. - Rådsslutsatserna bifogas. Effektiva investeringar i utbildning i kristid - Riktlinjedebatt (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [på förslag av ordförandeskapet]) Dok. 16248/11 EDUC 265 SOC 935 ECOFIN 744 behandling i Frågan har inte tidigare behandlats i . Bakgrund och innehåll Temat för ministerdebatten är exempel på effektiva sätt att investera i utbildning mot bakgrund av den ekonomiska krisen. Som introduktion till debatten kommer en professor från det europeiska expertnätverket för studier av ekonomiska effekter av utbildning (EENEE) att presentera ett antal nya rön, bl.a. om samhällskostnaden för skolavhopp i termer av arbetslöshet och social desintegration. SE har återkommande uppmanat ordförandeskapen och rådssekretariatet att se över formerna för ministerdebatterna för att göra dessa mer intressanta för ministrarna. SE har därför särskilt välkomnat initiativet att bjuda in en forskare till denna debatt och ge ministrarna mer av substans att diskutera. Svensk ståndpunkt välkomnar det underlag som ordförandeskapet lagt fram som vägledning för ministrarnas diskussion. - Diskussionsunderlag bifogas. Utkast till rådets slutsatser om den östliga dimensionen av ungdomars delaktighet och rörlighet - Antagande Dok. 15952/11 JEUN 67 EDUC 260 SOC 907 RELEX 1087 behandling i Resolutionen tar sin utgångspunkt i ramverket för det ungdomspolitiska samarbetet i EU (2010-2018), vilket behandlades i . Bakgrund och innehåll I ramverket för EU-samarbetet på ungdomsområdet för identifieras ungas deltagande och unga och världen som två av åtta prioriterade arbetsområden. Mot bakgrund av detta och att , tillsammans med , tog initiativ till EU:s östliga partnerskap, har det polska ordförandeskapet prioriterat frågan om att öka ungdomssamarbetet mellan EU och EU:s grannländer i öst och att öka kunskapen om unga och ungdomspolitik i dessa länder. En central utgångspunkt i de aktuella rådsslutsatserna är att främjande av mobilitet bland och dialog mellan unga och ungdomsarbetare i EU och EU:s grannländer kan bidra till ömsesidig förståelse länderna emellan och en demokratisk utveckling. Samarbete kan stärka ungas kunskapsutveckling och anställningsbarhet, utveckling av det civila samhället, inte minst ungdomsorganisationer och leda till förbättrade kunskaper om ungdomar och ungdomspolitik. I texten uppmuntras medlemsstaterna och Kommissionen att på olika sätt främja och undanröja hinder för samarbete mellan olika aktörer på ungdomsområdet. Detta bland annat genom information om samarbetsmöjligheter, främjande av studier i främmande språk och genom att utnyttja de möjligheter som finns till samarbete inom exempelvis Östliga partnerskapets ungdomsprogram. Svensk ståndpunkt Som medinitiativtagare till EU:s ösliga partnerskap har kunnat ge ett övergripande stöd till textens inriktning. - Rådsslutsatserna bifogas. Ungdomar i världen ungdomssamarbete utanför EU - Riktlinjedebatt (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [på förslag av ordförandeskapet]) Dok. 16141/11 JEUN 69 SOC 924 EDUC 263 RELEX 1112 behandling i Ungdomar i världen är ett av åtta prioriterade arbetsområden i ramverket för det ungdomspolitiska samarbetet i EU (2010-2018), vilket behandlades i . Bakgrund och innehåll I ramverket för det ungdomspolitiska samarbetet i EU fastläggs att arbetet inom ramen för det prioriterade området Ungdomar i världen ska syfta till att stödja ungdomars samarbete med ungdomar i länder utanför EU. har som ovan nämnts särskilt fokuserat på samarbete med EU:s grannländer i öst. Arbetet ska också syfta till att främja ungdomars deltagande i globala processer rörande frågor såsom exempelvis klimat och miljö, millenniemålen och mänskliga rättigheter. För att diskutera hur ungdomssamarbete med länder utanför EU kan främjas ytterligare har ungdomsministrarna bjuds in att lyfta fram goda exempel på sådant samarbete från sina respektive länder, samt att ge sin syn på vilka åtgärder som skulle kunna vidtas på EU-nivå för att främja samarbete utanför EU. Svensk ståndpunkt har goda erfarenheter av olika former av ungdomssamarbete med länder utanför EU, som kan framföras. arbetar också aktivt för att unga ska kunna göra sina röster hörda i olika globala forum och processer. välkomnar diskussionen som en möjlighet att ta del av goda exempel på arbete på området från andra länder och att diskutera hur ungas inflytande i globala frågor kan stärkas. - Diskussionsunderlaget bifogas. MÖTE NOVEMBER 2011 (kl. 930) Förslag till rådets beslut om undertecknande på unionens vägnar av den europeiska konventionen om rättsligt skydd för tjänster som bygger på eller utgörs av villkorad tillgång - Antagande Dok. 16275/11 AUDIO 61 MI 540 163 CATS 104 COJUR 25 OC 13 Dok. 16546/11AUDIO 68 MI 554 170 CATS 106 COJUR 28 OC 22 behandling i Ärendet har tidigare inte föredragits i . Bakgrund och innehåll Kommissionen lämnade förslag till två rådsbeslut om undertecknande respektive ingående av Europeiska konventionen om rättsligt skydd för tjänster som bygger på eller utgörs av villkorad tillgång, dvs. tillgång till en skyddad tjänst (t.ex. betal-tv) först efter att man blivit personligt godkänd som behörig. Konventionen återger i stora delar bestämmelserna i rådets och /84/EG om det rättsliga skyddet för tjänster som bygger på eller utgörs av villkorad tillgång, som har genomförts i svensk rätt genom lagen (2000:171) om förbud mot olovlig avkodningsutrustning. Genom att ratificera konventionen skulle EU sända ut en stark signal om att frågan är viktig. Det kan i sin tur få fler länder att ratificera konventionen, vilket innebär en utvidgning av det geografiska skyddet för tjänster som bygger på villkorad tillgång. Både unionen och medlemsstaterna måste tillträda konventionen, och det aktuella beslutet innebär i ett första steg att rådet undertecknar konventionen på unionens vägnar. Beslut om att ingå konventionen kan fattas först efter att godkänt tillträdandet och samtliga medlemsstater ratificerat konventionen. Svensk ståndpunkt Regeringen anser att det är angeläget att det finns ett så effektivt skydd som möjligt för skyddade tjänster som bygger på villkorad tillgång. Förslaget om att både EU och medlemsstaterna bör ratificera konventionen ligger därför i linje med regeringens prioriteringar. bör därför stödja att EU undertecknar Europeiska konventionen om rättsligt skydd för tjänster som bygger på eller utgörs av villkorad tillgång. - Beslut bifogas. Utkast till rådets slutsatser om skyddet av barn i den digitala världen - Antagande (f.n. 16155/11) behandling i Temat skydd av minderåriga och medier har behandlats i , senast vid förlängningen av gemenskapsprogrammet För ett säkrare Internet , och delvis i de rådsslutsatser om mediekompetens i den digitala miljön som föredrogs . Bakgrund och innehåll Rådsslutsatserna syftar i allt väsentligt till att uppmärksamma skyddsaspekten rörande barn och unga i den digitala världen. Slutsatserna knyter an till rekommendationerna om skydd av barn genom den tillämpningsrapport som kommissionen publicerat . Kommissionen konstaterar i rapporten att medlemsstaterna förvisso är aktiva men att insatserna sker på olika sätt och i olika hög grad och att en större samordning borde kunna ske när det gäller skyddet av barn och unga i den digitala medievärlden. Sammantaget uppmanas därför kommissionen och medlemsstaterna genom slutsatserna att bl.a. ytterligare verka för ökade medvetandehöjande insatser, effektivisera arbetet med att bekämpa illegalt och skadligt innehåll samt att uppmuntra intressenter inom relevanta branscher att ta ett större och bredare ansvar för sina tjänster och produkter, t.ex. genom ökad innehållsklassificering och andra självreglerande insatser. Svensk ståndpunkt Regeringen anser att arbetet med skydd av minderåriga är en prioriterad fråga. har aktivt verkat för att fokus i dessa rådsslutsatser ska ligga på medvetandegörande insatser och kunskap snarare än på tekniska lösningar och verktyg för skydd och/eller kontroll. En annan viktig ståndpunkt för har varit att upprätthålla balansen mellan insatser och åtgärder och yttrandefriheten. har i allt väsentligt fått mycket stort gehör för sina ståndpunkter och regeringen föreslår att stödjer slutsatserna. - Rådsslutsatser bifogas. Utkast till rådets slutsatser om kulturell och kreativ kompetens och den roll som sådan kompetens har inom uppbyggnaden av intellektuella kapital - Antagande Dok. 16227/11 CULT 90 EDUC 264 JEUN 71 SOC 929 Bakgrund och innehåll Med avstamp i rekommendationen om nyckelkompetenser för livslångt lärande ( 2006/962/EC ) och med stöd från bl.a. slutsatserna om Främjandet av en kreativ generation: att utveckla barns och ungdomars kreativitet och innovativa förmåga genom kulturyttringar och tillgång till kultur(2009)har ordförandeskapet presenterat rådslutsatser med avsikt att stärka och utveckla intellektuella kapital. Sammantaget uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att uppmärksamma den roll som utvecklingen av kulturell och kreativ kompetens - speciellt nyckelkompetens för kulturell medvetenhet och kulturella uttrycksformer - kan ha både vid utformningen av kommande program m.m och inom ramen för andra politikområden. Svensk ståndpunkt har aktivt verkat för att konkretisera temat i syfte att föra diskussionen och insatserna framåt och bl.a. lyft fram våra egna erfarenheter och insatser och föreslår därför att stödjer slutsatserna. - Rådsslutsatser bifogas. Kultursektorns bidrag till ekonomisk återhämtning och tillväxt, skapande av sysselsättning och social utveckling förbättring av faktaunderlaget - Riktlinjedebatt (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [på förslag av ordförandeskapet]) Dok. 16321/11 CULT 93 Riktlinjedebatten Det polska ordförandeskapet vill understryka behovet av tillförlitlig och jämförbar statistik på europeisk nivå som kan stödja och ytterligare påvisa kultursektorns och de kulturella och kreativa näringarnas faktiska bidrag till europeisk ekonomisk och social utveckling. Det finns även underlag som visar att den kulturella och den kreativa sektorn i betydande grad driver på tillväxten och sysselsättningen, att den är en viktig källa till kreativitet och innovation och i hög grad bidrar till social sammanhållning och välfärd och således även bidrar till målen i 2020-strategin. Av rapporten om den europeiska konkurrenskraften framgår att den kulturella och den kreativa sektorn står för av den totala sysselsättningen (2008) och av BNP (2006) och att sysselsättningen i sektorn 20002007 i genomsnitt ökade mycket snabbare än i EU:s ekonomi som helhet. Det polska ordförandeskapet har presenterat följande frågor för övervägande inför diskussionen: Fråga 1: Inser beslutsfattarna på nationell nivå fullt ut kultursektorns betydelse som en viktig bidragsgivare för ekonomisk tillväxt, skapande av sysselsättning och social utveckling? Vilket mervärde erhålls genom utarbetande av gemensamma metoder för mätning av detta bidrag på EU-nivå? Skulle jämförbara uppgifter vara användbara t.ex. i samband med debatter om nationella och europeiska budgetfrågor? Fråga 2: Vilka åtgärder krävs nu av medlemsstaterna och EU? Bör de nationella statistiska myndigheterna bli mer medvetna om det akuta behovet av statistik inom kultursektorn? Hur kan den av ESSnet-kultur föreslagna ramen genomföras på bästa sätt, nu när den införts? Fråga 3: Är ert land intresserat av att delta i den fortsatta utvecklingen av den europeiska ramen för kulturstatistik, också genom deltagande i särskilda arbetsgrupper och pilotprojekt och genom utbyte av erfarenheter och bästa praxis? Vilken form av stöd väntar ni er från Europeiska kommissionen och ? Svensk ståndpunkt I samband med riktlinjedebatten avser regeringen bl.a. framhålla att det i finns en samsyn och ett nära och engagerat samarbete mellan Kultur och näringsdepartementen vad avser de kulturella och kreativa näringarnas roll och betydelse. SE kan generellt välkomna initiativ som kan uppdatera och utveckla en jämförbar och vederhäftig statistik för sektorn. Vidare kommer regeringen att understryka att statistikinhämtning inte bara lämpar sig väl för samordning på EU nivå utan är absolut nödvändig för att skapa en tydlig bild av utvecklingen. I sammanhanget finns också anledning att understryka att det är angeläget att kunna presentera användbara resultat. SE ser naturligtvis positivt på utbyte av bästa praxis och erfarenheter. MÖTE NOVEMBER (kl. Utkast till resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om EU-medlemsstaternas representation i och om samordning av EU:s och medlemsstaternas ståndpunkt inför mötena inom - Antagande Dok. 16577/11 SPORT 40 DOPAGE 10 232 JAI 811 behandling i Denna fråga har inte tidigare behandlats i . Bakgrund och innehåll Det internationella arbetet mot dopning inom idrotten leds och koordineras av som är en stiftelse med säte i . Världens regeringar tillsätter hälften av stiftelsestyrelsen och idrotten tillsätter andra hälften. har fem styrelseplatser varav tre ska vara . Den paneuropeiska koordineringen inför WADA-möten sker inom ramen för . Den nuvarande ordningen för EU:s medlemsstaters representation följer en gammal modell med mandatperioder för den så kallade ordförandeskapstrojkan. Denna ordning har bedömts som bristfällig och genom slutsatserna görs mandatperioderna treåriga. Samordningen av EU:s och dess medlemsstaters ståndpunkter inför möten inom är komplicerad eftersom EU:s behörighet måste avgöras för varje fråga. Slutsatserna lägger fast riktlinjer för hur samordningen ska ske. Svensk ståndpunkt Regeringen har aktivt verkat för treåriga mandatperioder i stiftelsestyrelsen för att få större kontinuitet och engagemang i styrelsearbetet. I samordningsfrågan har regeringen aktivt värnat den existerande paneuropeiska samordning som sker inom och verkat för att EU:s medlemsstater endast ska samordna i frågor där EU har lagstiftningskompetens. Regeringen föreslår att accepterar slutsatserna - Rådsslutsatser bifogas. Utkast till rådets slutsatser om främjande av aktivt medborgarskap genom frivilligarbete inom idrotten - Antagande Dok. 16349/11 SPORT 36 SOC 943 JEUN 72 CULT 95 behandling i Denna fråga har inte tidigare behandlats i . Bakgrund och innehåll Mot bakgrund av att 2011 är EU:s år för frivilligarbete lyfter PL frågan om frivilligarbetets roll på olika politikområden. Rådet antog slutsatser om frivilligarbetets roll inom socialpolitiken. Slutsatserna kan ses som ett politiskt stöd för frivilligarbete inom idrotten med uppmaningar om främjandeinsatser till olika intressenter. Av särskilt intresse är uppmaningen till kommissionen att vid utarbetandet av förslag till ny EU-lagstiftning bedöma förslagens eventuella inverkan på frivilligarbetet inom idrotten. Svensk ståndpunkt Regeringen värderar ideellt engagemang och det arbete som ideella organisationer gör högt och ser den ideella sektorn som en central del av demokratin. Regeringen värnar dock principen att idrottspolitik först och främst är en nationell angelägenhet och har därför aktivt motarbetat skrivningar som föregriper diskussioner om ett eventuellt idrottsprogram inom EU. I förhandlingarna om slutsatserna har regeringen aktivt verkat för att få in skrivningar som skulle lyfta den för så viktiga frågan om mervärdesskatt för den ideella sektorn. Dessa förslag mötte dock hårt motstånd från medlemsstater som av principiella skäl inte vill hantera skrivningar om skattefrågor i andra rådskonstellationer än Ekofin. Slutsatsernas uppmaning till kommissionen att vid utarbetandet av förslag till ny EU-lagstiftning bedöma förslagens eventuella inverkan på frivilligarbete inom idrotten blir därmed än viktigare. SE avser att inför rådet beklaga att mervärdesskattefrågan för den ideella sektorn inte behandlas av slutsatserna, men regeringen föreslår ändå att accepterar slutsatserna. - Rådsslutsatser bifogas. Utkast till rådets slutsatser om bekämpande av uppgjorda matcher - Antagande Dok.