rir · GZB52 · 2011-01-18 09:00:00 — 17SFA-metoden (Stochastic Frontier Analysis) är en ekonometrisk metod för att beräkna produktionsfronten, se exempelvis Johnes (2004). 18Indexet baserades på enkätsvar från andra lärosäten, forskare med mera där respondenterna värderade lärosätets forskningsgenomslag. Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor Johnes (2006) använde tvärsnittsdata för 109 engelska lärosäten för /01. Lärosätena var grupperade efter huruvida de fick sin universitetsstatus före eller efter 1992 samt utifrån om de bedrev utbildningar inom konst, drama och musik. Inputvariabler i modellen utgjordes av totalt antal anställda som ägnar sig åt forskning eller undervisning kostnader för bibliotek, datorer och administrativ personal produkten mellan antalet nybörjare och deras tidigare betyg. Den sista variabeln gjorde det möjlig att kontrollera för systematiska skillnader i studenternas förkunskaper mellan lärosätena. ett sammanvägt mått av antalet examinerade studenter och deras resultat, uppdelat på grundutbildning och forskarutbildning Den sistnämnda outputvariabeln motiverades med att forskningsanslaget speglar lärosätets forskningskvalitet och forskningskvantitet. Metoden som användes var , Studien fann att den genomsnittliga graden av ineffektivitet för lärosätena i studien låg på . Flegg m.fl. (2004) använde DEA-metoden för 45 engelska lärosäten läsåren 1980/811992/93. I studien användes fyra inputvariabler antalet studenter under masternivå antalet studenter på masternivå och forskarutbildning lärosätets aggregerade kostnader. De tre outputvariablerna var inkomster från forskning och konsultarvoden andel examinerade studenter på grundnivån som erhållit högsta betyg antal högre examina (och doktorer). Resultaten från tvärsnittsanalyserna visade på en effektivitetsökning för lärosätena . Från en genomsnittlig ineffektivitetsnivå på för /81 steg nivån till för /93. Salerno (2002) studerade effektiviteten för 183 lärosäten i med hjälp av DEA-metoden. Lärosätena var grupperade i två olika kvalitetsgrupper, och separata analyser genomfördes för grupperna.19 Tre inputvariabler användes 19Kvalitetsindelningen baserades på en enkätundersökning bland personalen på lärosätena, där de svarande ombads ranka olika lärosäten utifrån den vetenskapliga kvaliteten. Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor antal grundutbildningsstudenter på lägre respektive högre nivå De tre första outputvariablerna mättes som helårsstudenter. Antal publikationer användes för att fånga forskningsproduktionen. Sammantaget visade analysen att lärosätena hade en genomsnittlig kostnadsineffektivitet på för gruppen som kategoriserats som hög kvalitet. Den andra gruppen hade en genomsnittlig ineffektivitet på . Resultaten visade även att lärosäten utan medicinsk utbildning nästan dubbelt så ofta var effektiva jämfört med dem som hade medicinsk utbildning. Sammantaget visar genomgången av den internationella forskningslitteraturen att de vanligaste tillvägagångssätten för att mäta ett lärosätes resurser är olika mått på intäkter och kostnader, olika typer av personalkategorier samt olika mått på antalet studenter. Det vanligaste sättet att mäta ett lärosätes prestationer är olika mått på studentexamina och forskningsresultat. Forskningsresultaten mäts ibland som publikationer eller citeringar och ibland approximeras de som externa bidrag till forskning. Resultaten från de internationella studierna visar att ineffektiviteten för lärosätena oftast varierar mellan . 4.2Svenska av offentlig verksamhet I har DEA-metoden använts för att studera effektiviteten inom en rad områden av offentlig tjänsteproduktion. Metoden har bland annat använts i analys av arbetsförmedlingarna, grundskolor, försäkringskassor och domstolar. Arbetsförmedlingarnas effektivitet har studerats vid ett flertal tillfällen. publicerade och (1995) en rapport om arbetsförmedlingarnas effektivitet. I rapporten konstaterades att det förelåg stora skillnader i effektivitet mellan förmedlingskontoren. Den genomsnittliga effektiviteten låg på . Detta innebar att det fanns en möjlighet att minska mängden resurser med , utan att för den skull minska produktionens volym. Även (2006) har analyserat effektiviteten i den offentliga arbetsförmedlingen. Studien omfattade 217 arbetsförmedlingskontor åren 19992004. I analysen togs särskild hänsyn till att arbetsförmedlingarnas produktion av tjänster i allmänhet sträcker sig . En arbetssökande kan exempelvis genomgå arbetspraktik en period för att på så sätt bli bättre för att under nästföljande period lämna arbetsförmedlingen för ett Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor I modellen behandlades praktiken som ett mellanled i produktionen en intermediär vara medan övergången till arbete sågs som slutprodukten.20 De inputvariabler som användes var ett mått som beaktade skillnader mellan förmedlingar med avseende på lokal arbetsmarknad och de arbetssökandes egenskaper. Tre outputvariabler definierades, vilka motsvarade olika sätt att lämna arbetsförmedlingen inskrivningar som avslutas av andra orsaker. Resultaten från granskning visade att arbetsförmedlingarnas effektivitet hade utvecklats svagt den undersökta femårsperioden. Analysen pekade dessutom på att effektiviteten försämrats snarare än förbättrats. Vidare visade granskningen på en stor spridning mellan de olika förmedlingarna. Granskningens resultat pekade på att en fördubbling av effektiviteten skulle kunna vara möjlig. (2004) har analyserat effektiviteten i svenska grundskolor. I modellen användes såväl skolresurser som elevsammansättning som inputvariabler. det genomsnittliga meritvärdet på skolnivå andelen elever med fullständiga betyg andelen elever som var behöriga till gymnasieskolans nationella program. Studien använde sig av data för 1 115 skolor i 274 kommuner för läsåren 2001/022003/04. Resultaten visade på ett genomsnittligt effektivitetstal för samtliga skolor på . Det betydde att de observerade skolorna igenomsnitt skulle kunna förbättra sina resultat med med oförändrad lärartäthet och elevsammansättning. Bjurek m.fl. (1990) och Bjurek och Palmer (1996) har studerat effektiviteten hos försäkringskassorna. Resultaten från den förstnämnda studien visade på en genomsnittlig ineffektivitet som uppgick till . Den andra studien visade på en genomsnittlig ineffektivitet på . Statskontoret (1993) har analyserat effektiviteten vid svenska domstolar och använde uppgifter . I modellen ingick två inputvariabler och fem 20På motsvarande sätt kan lärosätenas produktion ses som en process över flera perioder. Exempelvis produceras doktorander i en period, vilka i nästa period blir doktorer och forskare. Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor antalet övrig personal. De outputvariabler som användes var Resultaten från studien visade på en genomsnittlig ineffektivitet på för myndigheterna. 34 av de totalt 97 undersökta tingsrätterna var fullt effektiva. Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 5 Data och modellspecifikation I detta kapitel beskrivs hur urvalet av lärosäten gjorts, hur informationen som används i beräkningarna samlats in och hur modellspecifikationen bestämts. Dessutom beskrivs och definieras de variabler som ingår i beräkningarna av lärosätenas effektivitet och produktivitet.21 I finns 14 statliga universitet och 21 statliga högskolor. Dessutom finns tre lärosäten med enskild huvudman som har rätt att ge utbildning på forskarnivå nämligen , i och . Utöver dessa finns tio högskolor, så kallade enskilda utbildningsanordnare, som har tillstånd att utfärda examina på grundnivå och avancerad nivå samt ett antal utbildningsanordnare med examenstillstånd för psykoterapeututbildning. Totalt 30 av dessa lärosäten analyseras av i denna granskning och vilka de är redovisas i tabell 2.22 I urvalet ingår inte de konstnärliga högskolorna (7 lärosäten) eller de enskilda utbildningsanordnarna med examenstillstånd för psykoterapeututbildning på grund av deras särart. Vidare har i uteslutits på grund av svårigheter att inhämta vissa uppgifter. Försvarshögskolan har uteslutits eftersom den inordnades i högskolan först . 21På redovisas beskrivande statistik per lärosäte och år för de variabler som ingått i analysen enligt den slutliga modellspecifikationen. 22För är antalet lärosäten 31, eftersom i då inkluderats i vårt urval. Linnéuniversitetet som bildades genom en sammanslagning ingår i analysen som och . Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor Lärosäten som ingår i granskningen Det datamaterial som ligger till grund för analysen i denna granskning innehåller uppgifter för perioden 20042008 och har huvudsakligen inhämtats från NU-databas. Mycket av den information som hämtats från finns också tillgänglig i lärosätenas årsredovisningar. Exempelvis gäller det uppgifter om personal, helårsprestationer samt doktorander. Alla lärosätena redovisar dock inte dessa uppgifter på samma Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor Det finns alltså skillnader i definitioner av olika mått mellan lärosäten, och det finns också skillnader mellan respektive de enskilda lärosätenas definitioner. För att öka jämförbarheten i insamlade uppgifter har därför uppgifter i huvudsak hämtats från , i stället för att hämta dem från lärosätenas årsredovisningar. Andra datakällor är SCB:s gymnasieregister och register över distansstuderande, SCB:s årliga undersökning om doktorander och examina på forskarnivå samt lärosätenas årsredovisningar. Data om vetenskapliga publikationer har hämtats från . Inom ramen för granskningen har flera olika alternativa modellspecifikationer prövats. Med modell menas i detta fall vilka resurser och prestationer som ska ingå i analysen. Detta har inneburit att alternativa variabler för att mäta resurser och prestationer samt alternativa justeringar av variablerna prövats.23 Utgångspunkten för modellarbetet har varit att mäta prestationerna utifrån det uppdrag för lärosätena som lagts fast i högskolelagen: att genomföra utbildning på grundnivå och avancerad nivå samt att bedriva forskning och utbildning på forskarnivå.24 En ytterligare utgångspunkt i modellarbetet har varit att försöka täcka in så stor del som möjligt av de resurser som lärosätena har till sitt förfogande för att åstadkomma nämnda prestationer. Antalet inkluderade variabler i modellen begränsas av att analysen enbart omfattar 30 lärosäten.25 Dessutom är det nödvändigt med en relativt förenklad modell av verkligheten för att kunna förstå dess många komplexa samband. I den slutliga modellspecifikationen ingår fem inputvariabler som mäter resurser och tre outputvariabler som mäter prestationer. De variabler som används i den slutliga modellspecifikationen för att mäta ett lärosätes resurser är undervisande och/eller forskande personal uttryckt i helårsekvivalenter övrig personal uttryckt i helårsekvivalenter 23En del av detta arbete redovisas i känslighetsanalysen i avsnitt 6.1.5. 24Se kapitel 2. 25Se m.fl. (2001) för en diskussion kring modelldimensioner och antal observationer. Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor antal helårsstudenter inom utbildning på grundnivå och avancerad nivå justerat för skillnader i förkunskaper antal doktorander uttryckt i heltidsekvivalenter. Uppgifterna om lärosätenas personal har hämtats från NU- databas. Uppgifterna avser helårsekvivalenter, vilket innebär att den totala arbetstiden dividerats med en normalarbetstid för en heltidsarbetande.26 För att ta hänsyn till skillnader i olika lärosätens personalsammansättning har uppgifterna delats upp i två variabler. Den första avser antalet undervisande och/eller forskande personal uttryckt i helårsekvivalenter. De personalgrupper som inkluderas i denna variabel är professorer, forskarassistenter, lektorer, adjunkter, annan forskande och/eller undervisande personal (amanuens, forskare, forskningsassistent med flera), gäst- och timlärare samt teknisk och administrativ personal med undervisande och/eller forskande uppgifter. Studenter på forskarnivå ingår inte i denna variabel. Den andra personalvariabeln benämns övrig personal och utgörs av teknisk och administrativ personal utan undervisande och/eller forskande uppgifter, bibliotekspersonal, teknisk personal, lokalvårdare och arvodister. De två personalvariablerna mäter lärosätenas resursinsats i termer av arbetskraft. För att mäta fysiskt kapital, som även det är en viktig resursinsats i lärosätenas produktion, används summan av respektive lärosätes materiella anläggningstillgångar. Med materiella anläggningstillgångar avses exempelvis byggnader, mark, maskiner, inventarier och installationer.27 Dessa uppgifter är hämtade från lärosätenas årsredovisningar och redovisas i termer av tusental kronor.28 Till detta har även adderats värdet på de extra anslag som vissa lärosäten erhåller via det avtal som finns mellan staten och vissa landsting. Dessa anslag är de så kallade ALF- och TUA-ersättningarna som vissa lärosäten erhåller för landstingens medverkan i grundutbildning av läkare respektive tandläkare.29 Summan av ALF- och TUA-ersättningarna och de materiella anläggningstillgångarna utgör variabeln övriga resurser. Att använda ett samlat mått för övriga resursinsatser är vanligt inom forskningen på detta område.30 26För en exakt definition av hur variabeln har konstruerats, se . 27För en mer detaljerad beskrivning av vilka tillgångar som ingår i de materiella anläggningstillgångarna, se ESV (2004). 28Summa anläggningstillgångar ges priser. Konsumentprisindex har används som deflator. 29Sju lärosäten erhåller sådana extra anslag. Dessa är , , , , , och . 30Se exempelvis Agasisti och Salerno (2007) och Flegg m.fl. (2004). Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor En annan väsentlig resursinsats för ett lärosäte är de studenter som är registrerade vid lärosätet. I granskningen delas lärosätenas studenter upp i två variabler, dels studenter på grundnivå och avancerad nivå, dels studenter på forskarnivå. Antal helårsstudenter () på grundnivå och avancerad nivå är omräknat till helårsekvivalenter genom att antalet studenter som är förstagångs- eller fortsättningsregistrerade på ett kurstillfälle multiplicerats med kurstillfällets högskolepoäng dividerat med 60. Studenter som avbrutit studierna inom tre veckor efter påbörjad kurs ingår inte i beräkningen. Denna uppgift är hämtad från NU-databas.31 Eftersom det finns skillnader mellan olika lärosäten beträffande studenternas förkunskaper har uppgifter om studenternas gymnasiebetyg inhämtats från SCB:s gymnasieregister. Dessa uppgifter har sedan aggregerats på lärosätesnivå så att variabeln mäter den genomsnittliga gymnasiebetygsnivån för samtliga inskrivna studenter vid respektive lärosäte och år.32 Detta genomsnitt har sedan använts för att justera ovan nämnda helårsstudenter med hänsyn tagen till skillnader i studenternas förkunskaper. Justeringen görs genom att den genomsnittliga gymnasiebetygsnivån för respektive lärosäte divideras med den genomsnittliga betygsnivån för samtliga lärosäten. Denna kvot multipliceras sedan med antal helårsstudenter. Genom denna viktningsprocedur förutsätts lärosäten vars studenter i genomsnitt har högre gymnasiebetyg än andra lärosäten kunna uppvisa fler fullgjorda högskolepoäng (mer prestationer) jämfört med lärosäten vars studenter i genomsnitt har lägre gymnasiebetyg.33 Variabeln antal doktorander består av antal registrerade studenter på forskarnivå uttryckt i heltidsekvivalenter.34 Uppgifterna är hämtade från SCB:s årliga undersökning om doktorander och examina på forskarnivå.35 Uppgifter om doktorandernas aktivitetsgrad samlas in från samtliga lärosäten som har 31I populationen för HST inkluderas uppdrag från annan högskola enligt landstingsavtal, basår, preparandutbildning i svenska och utlandsförlagd utbildning som högskolan ansvarar för. I populationen för HST exkluderas uppdragsutbildning som finansieras av extern finansiär och utresande studenter inom utbytesprogram. 32Eftersom utländska studenter inte har ett svenskt gymnasiebetyg och endast utgör en mindre andel av samtliga studenter har de bortsetts från i detta fall. På grund av att studenter vid lärosätena kan ha gymnasiebetyg från både det nuvarande och det tidigare betygssystemet har betygen transformerats från den tidigare femgradiga betygskalan till det nuvarande betygssystemet genom att multiplicera de genomsnittliga nivåerna av betyg från det tidigare systemet med faktorn fyra. 33Se Johnes (2006) samt Agasisti och Salerno (2007) för ett liknande tillvägagångssätt. 34Doktorander har förts till det lärosäte där de är antagna och därmed registrerade vid. Hänsyn tas alltså inte till vilket lärosäte som finansierar doktoranden. 35SCB:s statistiska meddelanden UF 21 för åren 20042008. Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor examensrätt för utbildning på forskarnivå.36 Uppgifterna samlas in respektive år och hämtas huvudsakligen från universitetens och högskolornas studieadministrativa system Ladok. Som mått på lärosätenas prestationer har följande variabler använts helårsprestationer inom utbildning på grundnivå och avancerad nivå justerat utifrån kostnadsskillnader beroende på varierande utbildningsmix mellan lärosäten antal licentiat- och doktorsexamina inom forskarutbildningen forskningsvolym i form av en bibliometrisk indikator som mäter lärosätenas forskning utryckt i ett vägt antal vetenskapliga publikationer. Helårsprestationer (HPR) per lärosäte är beräknad som summan av antalet avklarade högskolepoäng på en kurs för alla studenter under ett kalenderår dividerat med 60.37 Detta innebär att en student som studerar heltid på ett lärosäte och klarar samtliga kurser räknas som en helårsprestation.38 Vissa lärosäten bedriver i högre grad än andra undervisning som tar mer resurser i anspråk, varför dessa utbildningar genererar ett högre ersättningsbelopp. För att kompensera för det faktum att utbildningskostnaden skiljer sig åt mellan olika utbildningsområden och att sammansättningen av olika utbildningsområden skiljer sig åt mellan lärosäten har helårsprestationerna viktats med hjälp av utbildningsområdenas ersättningsbelopp. Viktningen har genomförts med hjälp av information om andelen studenter inom olika utbildningsområden. Vikterna på lärosätesnivå har beräknats utifrån de, i samband med budgetpropositionen, fastställda ersättningsbeloppen för olika utbildningsområden.39 För varje utbildningsområde finns två olika slags ersättningsbelopp: en summa per helårsstudent och en summa per helårsprestation. Summan av dessa två belopp 36Det förekommer att lärosäten som saknar examensrätt för utbildning på forskarnivå finansierar doktorander och att resultat i form av de examina som avläggs av sådana doktorander redovisas Betydelsen av detta för beräkningen av effektivitetstalen kommenteras ikänslighetsanalysen i avsnitt 6.1.5. 37Ett års heltidsstudier motsvarar 60 högskolepoäng. 38I populationen för HPR inkluderas uppdrag från annan högskola enligt landstingsavtal, basår, preparandutbildning i svenska och utlandsförlagd utbildning som högskolan ansvarar I populationen exkluderas HPR i uppdragsutbildning som finansieras av extern finansiär och utresande studenter inom utbytesprogram. 39Vikten är konstruerad genom att först beräknas hur stor andel av lärosätets helårsstudenter som finns inom respektive utbildningsområde. Därefter multipliceras andelarna med respektive ersättningsbelopp för de olika utbildningsområdena och summeras för varje lärosäte. Denna summa är den vikt som sedan multipliceras med lärosätets helårsprestationer. Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor betraktas i analysen som den teoretiska kostnaden för en student inom olika utbildningsområden. Den på detta sätt justerade variabeln helårsprestationer avses mäta lärosätenas prestationer när det gäller utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Antalet examina inom forskarutbildningen är ett sammanvägt mått för att mäta lärosätenas prestationer när det gäller utbildning på forskarnivå. Variabeln har skapats genom att antalet licentiatexamina per lärosäte divideras med två och sedan har antalet doktorsexamina adderats till denna summa.40 Två licentiatexamina antas alltså motsvara en doktorsexamen.41 Detta innebär att variabeln bortser från det faktum att en doktorand kan avlägga både en licentiat- och en doktorsexamen. För att ta hänsyn till att det i viss utsträckning är en tillfällighet om en forskarexamen registreras i slutet av eller används ett glidande medelvärde när antalet examina från forskarutbildning beräknas. beräknas alltså outputvariabeln som summa forskarexamina dividerat med två. En bibliometrisk indikator används för att mäta lärosätets forskningsproduktion. Bibliometri är en statistisk metod för att analysera en enhets vetenskapliga produktion, här ett lärosätes publikationer. Indikatorn har tagits fram av . Den är konstruerad så att den mäter antalet publiceringar i vetenskapliga tidskrifter som omfattas av databasen of Science. Antalet publiceringar beräknas för respektive lärosäte och därefter har antalet områdesnormerats. Detta innebär att hänsyn har tagits till skillnader i publiceringstradition mellan olika ämnesfält. Normeringen görs genom att vikta de olika publikationerna baserat på normalkostnaden för en publikation inom det ämnesområde respektive publikation tillhör.42 För att beräkna normalkostnaden per publikation använder sig av SCB:s ekonomiska statistik över driftskostnaderna för forskning och utveckling i kombination med de svenska lärosätens totala produktion av publikationer inom respektive ämne. Med hjälp av detta har lärosätets bibliometriska indikator beräknats. För att ta hänsyn till att det finns en fördröjning mellan insatta resurser och prestationer i form av vetenskapliga publikationer används ett glidande 40Doktorsexamen avser examen inom forskarutbildning omfattande 160 högskolepoäng, varav minst 80 poäng ska utgöra en avhandling, högskoleförordningen (1993:100) 8 kap. 2 och 13 §§. Licentiatexamen är examen inom forskarutbildning som avser en etapp om minst 80 högskolepoäng, varav minst 40 poäng ska utgöra en vetenskaplig uppsats, högskoleförordningen (1993:100) 8 kap. 2 och 14 §§. 41Detta tillvägagångssätt är analogt med Tzeremes m.fl. (2010). 42Antalet publikationer är fraktionaliserad, vilket innebär att en publikation som är samförfattad av två forskare vid olika lärosäten divideras med två och tillfaller de två lärosätena med lika delar. Indikatorn baseras på 257 ämnesfält och 9 olika ämnesområden. För en mer detaljerad beskrivning av hur den bibliometriska indikatorn är beräknad, se (2009). Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor medelvärde för den bibliometriska indikatorn fram i tiden.43 Exempelvis beräknas ett lärosätes forskningsproduktion som summan av värdena , 2005 och 2006 dividerad med tre. 43Data för den bibliometriska indikatorn finns fram , vilket gör att data saknas för att skapa ett treårigt glidande medelvärde . I granskningen används därför den genomsnittliga utvecklingen för att skatta en bibliometrisk indikator , vilken sedan används i det glidande medelvärdet . Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 6 Resultat av DEA-analysen