urf · GYA5URF3 · 2011-01-01 00:00:00 — Ytterligare en teknikutvärdering har påbörjats. Uppdragen har utformats och genomförts på olika sätt, men gemensamt för fem av sex uppdrag är att ledamöterna har varit aktivt involverade, antingen som styrgrupp eller referensgrupp. Forskningsrön och andra kvalificerade analyser har alltså i ökad utsträckning använts i ärendeberedningen och beslutsprocessen. Slutrapporterna har också i de flesta fall integrerats i utskottens betänkanden. 4 UTSKOTTENS NYA ARBETSUPPGIFTER 2010/11:URF3 Antal forskningsinventeringar/forskningsöversikter per utskott 1 + 1* Källa: , utredningstjänsten. * Pågående utskottsövergripande teknikutvärdering (CU, TU, MJU) Hållbara städer. har forskningssekreterarna bidragit med stöd inför tio utskottsseminarier och utskottsutfrågningar samt tre utskottsövergripande seminarier. I stödet har ingått att bl.a. utarbeta program samt stödja organisering och genomförande av utfrågningarna och seminarierna. Detta har inneburit att forskningssekreterarna har kontaktat relevanta forskare och förberett dem inför utfrågningen eller seminariet samt tagit fram underlag till underskottets ledamöter. Stödet har utformats i dialog med berörda kanslier. I några av fallen har även en del efterarbete utförts av forskningssekreterarna, exempelvis dokumentation, kortare sammandrag och även administrativa göromål. 2010/11:URF3 4 UTSKOTTENS NYA ARBETSUPPGIFTER Utfrågningar och seminarier där forskningssekreterarna bidragit med stöd Hur möter vi framtidens ökade energibehov med en hållbar utveckling inom trafikpolitiken? Utfrågning om forskningsöversikt om förnybara drivmedel Seminarium om energieffektiva bostäder Hur står sig den svenska arbetsmarknaden? Vad kan vi lära Kultur som kreativ tillväxtkraft Svenska fiskbestånd hur ska de förvaltas? Samhällsekonomiska kalkyler inom trafikområdet Utfrågning om forskningsöversikt om socialtjänstlagen Invandrares etablering på arbetsmarknaden vad vet man? Källa: , utredningstjänsten. De forskningsinventeringar som gjorts har inte behandlats i några betänkanden. De har i stället bl.a. använts som underlag för ledamöter och kanslier då dessa behövt kontakta forskare inför t.ex. utfrågningar och seminarier. Flertalet av teknikutvärderingarna har behandlats i utskottens betänkanden. Det kan påpekas att teknikutvärderingarna har åberopats under kammardebatter. Teknikutvärderingar har även använts som underlag i samband med motionshanteringen. En av de rekommendationer som utformades av genomförandegruppen var att utskotten borde ta fram utskottsspecifika strategier för forsknings- och framtidsfrågor. I genomförandegruppens material finns ett exempel på hur en sådan strategi skulle kunna se ut. Det saknas dock ett mer utförligt resonemang om de fördelar en sådan strategi skulle kunna medföra. har inget utskott utarbetat en forskningsstrategi. En av anledningarna uppges vara att utskottskanslierna vill behålla sin handlingsfrihet och därför är ovilliga att binda upp sig i förväg. 4 UTSKOTTENS NYA ARBETSUPPGIFTER Samverkansgruppen för forsknings- och framtidsfrågor I genomförandegruppens rekommendationer nämns även att en samverkansgrupp för forsknings- och framtidsfrågor bör inrättas. I syfte att samordna och stödja arbete med forsknings- och framtidsfrågorna samt att utveckla kontakterna med de statliga forskningsråden bildades därför den s.k. Samverkansgruppen för forsknings- och framtidsfrågor. Ursprungligen bestod gruppen av forskningssekreterarna vid samt företrädare för , Informationsenheten, och . Gruppen har efter hand vuxit till att inkludera representanter från vissa utskottskanslier samt de fyra stora statliga forskningsråden , , för arbetsliv och socialvetenskap och . Forskningssekreterarna är sammankallande, och gruppen träffas två eller per termin. Syftet med dessa möten är att utbyta information om varandras verksamhet och hitta sätt att stärka kontaktytorna mellan ledamöter och forskare. Gruppen diskuterar också hur man på ett effektivare sätt ska kunna kommunicera olika forskningsresultat till ledamöterna, t.ex. i form av broschyrer eller via webben. Samverkansgruppen arrangerar mellan tre och fyra frukost- eller lunchseminarier per termin, vilka behandlar ämnen som är intressanta både ur politisk synvinkel och ur ett forskarperspektiv. Som exempel på ämnen som har behandlats kan nämnas koldioxidavskiljning, fetma, svininfluensan, hållbara städer m.m. För att locka största möjliga antal deltagande ledamöter kontaktas de berörda utskottskanslierna så att de kan ge synpunkter på innehållet i det planerade seminariet. En utskottsledamot inbjuds dessutom att inleda seminariet och därvid lyfta de frågor som ledamöterna vill få särskilt belysta. Dessa åtgärder har lett till att en större krets av ledamöter kommer till seminarierna. I genomsnitt brukar seminarierna besökas av ungefär 510 ledamöter. Samverkansgruppen har också utvecklat en rutin för att kortfattat summera seminariernas innehåll. I följande tabell redovisas samtliga de forskarfrukostar och lunchseminarier som samverkansgruppen har initierat . Det är i sammanhanget värt att notera att inom ramen för samverkansgruppens arbete har bidragit med finansiering av en del av en tjänst. Tjänsten har enligt forskningssekreterarna varit avgörande för samverkansgruppens förmåga att organisera ett stort antal forskarfrukostar och seminarier. drar emellertid ned på sin finansiering. Det är sannolikt att kommer att dra in sin finansiering helt och hållet. 2010/11:URF3 4 UTSKOTTENS NYA ARBETSUPPGIFTER Lunchseminarier och forskarfrukostar organiserade av samverkansgruppen Globala hälsovariationer, sambanden mellan fattigdom eko- nomisk tillväxt och hälsa Är vi beredda på nanorevolutionen? Vad törs vi äta? Den senaste forskningen om hur vi påverkas av socker och fett Bioteknik i framtidens skogsbruk från biobränslen till smarta Shopping vår tids religion. Om utmaningen att förena hållbar konsumtion och ekonomisk tillväxt Stamceller en viktig råvara i framtidens forskning Vargen hot eller tillgång Natur, plånbok och människa i balans nya argument och idéer för framtidens politik Djurförsök i forskning är det OK? Havet i vår tjänst har vi råd att förlora det? Hotbilder och hjärnspöken om terrorismens hot mot demo- Zoonoser framtidens farligaste sjukdomar? Sol, vind och vatten möjligheter till tillväxt inom energiområ- Trafficking vad ger lagstiftningen för skydd till offer för män- Ekologiskt jordbruk ett steg på vägen mot ett hållbart jord- Framtidens städer gröna eller grå? Separation och lagring av koldioxid vad säger forskarna om risker och möjligheter med CCS? Hälsoeffekter av elektromagnetisk strålning Väljarna, partierna, medierna i valet ny forskning Källa: , utredningstjänsten. Skriftliga uppgifter från . Forskningsstipendiat och andra pilotprojekt Som ett stöd i arbetet med forskningsöversikter och teknikutvärderingar har utvärderings- och forskningsfunktionen i ett pilotförsök fått möjlighet att anlita en doktorand för samarbete inom ett särskilt ämnesområde. Doktoranden har fått ett forskningsstipendium som omfattar från forskningsrådet Formas och placerats vid utvärderings- och forskningsfunktionen. 4 UTSKOTTENS NYA ARBETSUPPGIFTER Förhoppningen är att forskningsstipendiatprogrammet ska fortsätta med stöd från de andra forskningsråden som har visat intresse. Dialog pågår med om planer för en utlysning . Förstärkningen betalas således av externa medel. Vidare har ett förslag tagits fram för ett projekt där ledande forskare ska sammanföras med enskilda ledamöter (pairing scheme). Förslaget har behandlats av riksdagsstyrelsen som ställt sig positiv till det. Förhoppningen är att kunna starta ett sådant projekt under innevarande mandatperiod. Sällskapet och Forskare () tillkom 1959. Rifos syfte beskrivs på följande sätt: att lära riksdagsledamöterna fakta som kan nyttjas i det politiska arbetet, att hjälpa forskarna att se de sociala verkningarna av deras hantering och att identifiera samhällsproblem som tarvar åtgärder i politiska instanser eller som bör föras ut till en vidare krets.22 påpekade att det fanns behov av att stärka kontakterna mellan utskotten, utredningstjänsten och . Detta har också skett, bl.a. genom att Rifos sekretariat placerats vid utvärderings- och forskningsfunktionen. En av de båda forskningssekreterarna hanterar kanslifunktionen för , och detta arbete bedöms uppgå till en halvtidstjänst. Till följd av denna förändring etablerades en webbplats för Rifo.23 Medlemskommunikationen sker numera huvudsakligen via webbplatsen och via särskilda e-postutskick. har kansliet även börjat skicka ut nyhetsbrev till medlemmarna. Av verksamhetsberättelserna kan utläsas att kärnan i Rifos verksamhet består av föredrag, konferenser och seminarier. har även organiserat ett antal studiebesök. Antalet deltagare vid dessa aktiviteter ligger i medeltal runt 40 personer och tycks vara tämligen . Av verksamhetsberättelserna framgår dessutom att ungefär hälften av Rifos aktiviteter i första hand har initierats av Samverkansgruppen för forsknings- och framtidsfrågor. EPTA är en sammanslutning av parlamentariska organ eller organ med anknytning till ett parlament som är verksamma i inom området teknikutvärdering (technology assessment). EPTA består av 14 fullvärdiga och 5 associerade medlemmar. Ordförandeskapet i EPTA cirkulerar mellan medlemsorganisationerna och är ordförandeland. 22Rifo , En jubileumsskrift om Sällskapet och Forskare, 2009, s. 5. 4 UTSKOTTENS NYA ARBETSUPPGIFTER Sällskapet riksdagsledamöter och forskare () har varit associerad medlem av EPTA . satte som mål att skulle bli fullvärdig medlem av EPTA. Eftersom en av anledningarna till att tidigare inte beviljats medlemskap var att dess anknytning till ansågs vara för svag, placerades vid fr.o.m. . Därmed kunde kravet på anknytning till anses uppfyllt. Det ställs emellertid flera krav på potentiella medlemmar. Bland annat måste dessa kunna utföra teknikutvärderingar. När 2008 ansökte om fullvärdigt medlemskap i fick sällskapet avslag, bl.a. med motiveringen att sedan det associerade medlemskapet beviljades 2004 inte utfört någon teknikutvärdering och att inte heller hade några planer på att utföra teknikutvärderingar. Sällskapet ansågs därför inte uppfylla kriterierna för ett fullvärdigt medlemskap. Vidare påpekades att endast i begränsad omfattning har deltagit i de möten som EPTA organiserar två gånger . Alltsedan forskningsfunktionen 2007 inrättades vid utredningstjänsten har representanter från utvärderings- och forskningsfunktionen deltagit vid EPTA:s möten som observatörer, på samma sätt som . Forskningsfunktionen har även genomfört ett antal teknikutvärderingar, både utskottsspecifika och utskottsövergripande. Möten och dialog med andra medlemsländer har varit en viktig komponent både för uppbyggnaden av forsknings- och framtidsfunktionen och för utformningen av arbetet med teknikutvärderingarna. I syfte att förstärka kontakterna och utbytet med lade riksdagsförvaltningen fram en ansökan om fullvärdigt medlemskap i i samband med årsmötet i . Ansökan beviljades och i samband med det upphörde Rifos associerade medlemskap. är dock fortsatt välkomna som observatörer på EPTA:s möten. Medlemskapet i EPTA innebär bl.a. att ledamöter och tjänstemän får möjlighet att utbyta erfarenheter med kollegor från andra länder liksom möjlighet att få stöd i samband med utförandet av teknikutvärderingar. kan ställa frågor till de övriga medlemmarna i EPTA, t.ex. för att få tillgång till jämförbara data från andra länder. Genom EPTA kan även hålla sig à jour med vilka framtidsfrågor som debatteras i andra parlament. En av forskningssekreterarna deltar i EPTA:s två årliga möten: dels directors meeting då medlemsorganisationernas tjänstemän (chefer eller projektledare) träffas, dels council meeting som är den årliga konferens då även ledamöter från respektive parlament inbjuds att delta. Vid denna konferens debatteras aktuella framtidsfrågor och fattas beslut i ärenden som berör EPTA. Ledamöter från berörda utskott i har också bjudits in till denna konferens. Forskningssekreteraren ansvarar även för alla kontakter med nätverket. Inom EPTA bedrivs gemensamma europeiska projekt och ambitionen är att öka omfattningen av dessa. kan komma att utses till ordförande i . Ordförandeskapet innebär bl.a. att man arrangerar EPTA:s två årliga möten som beskrivits ovan. 4 UTSKOTTENS NYA ARBETSUPPGIFTER I den ledamotsenkät som utredningen genomförde i januarifebruari 2010 efterfrågades bl.a. ledamöternas inställning till forsknings- och framtidsfrågor. Av svaren framgick bl.a. att av ledamöterna anser att dessa frågor bör ha stor vikt i utskottets arbete. anser att frågorna bör ha ganska liten eller mycket liten vikt. Svaren på frågan om ledamoten skulle vilja ägna mer eller mindre tid åt arbetet med forsknings- och framtidsfrågorna, visar återigen att ledamöterna anser att dessa frågor bör prioriteras. Nästan två tredjedelar av ledamöterna, eller , vill ägna mer tid åt forsknings- och framtidsfrågorna. av ledamöterna vill ägna mindre tid åt dessa frågor. Jämfört med övriga uppgifter i utskotten är forsknings- och framtidsfrågor den uppgift som flest ledamöter () vill ägna mer tid åt. intervjuade utredningen samtliga kanslichefer i utskotten. I samband med dessa intervjuer ställdes också frågor om respektive utskotts arbete med forsknings- och framtidsfrågor. Kanslicheferna bekräftar den bild som givits ovan, nämligen att utskotten har kommit olika långt i arbetet med forsknings- och framtidsfrågor och att verksamheten utvecklas successivt. Utskotten har valt olika modeller för arbetet med forskning och framtid. Ett utskott har t.ex. en permanent arbetsgrupp för forskningsfrågor. Gruppen består av en ledamot från varje parti. Ett annat utskott inrättar arbetsgrupper för enskilda teman och har därför flera parallellt aktiva arbetsgrupper. Dessa grupper är öppna för alla, och samtliga partier är alltid representerade. När arbetet bedöms vara färdigt rapporterar grupperna till utskottet. Några utskott har en hög andel disputerade föredragande och har följaktligen goda kontakter inom forskarvärlden. Ett av dessa utskott brukar en gång per bl.a. anordna en särskild forskarutfrågning till vilken forskare eller andra experter inom den statliga förvaltningen bjuds in. Som kontrast till exemplen ovan finns det även kanslier som är tämligen passiva i forsknings- och framtidsfrågor. Dessutom finns det kanslier som menar att utskottets sakområde är så politiskt känsligt att det helt enkelt inte är möjligt att genomföra några insatser på forsknings- och framtidsområdet. Flera av kanslicheferna uppgav att de genomförda forskningsinventeringarna och teknikutvärderingarna har blivit mycket uppskattade av såväl ledamöter som föredragande och att kansliet haft stor nytta av rapporterna. Även forskningssekreterarna betonar att utskotten har kommit olika långt i arbetet med forsknings- och framtidsfrågor. Beställningar av forskningsinventeringar eller teknikutvärderingar har uppkommit på olika sätt, delvis då forskningssekreterarna själva har initierat kontakt med kanslierna men även som ett resultat av diskussioner i presidiet varefter forskningssekreterarna har blivit kontaktade. Vid de tillfällen resultaten av ett projekt presenterats på 4 UTSKOTTENS NYA ARBETSUPPGIFTER kanslichefsmötena har forskningssekreterarna märkt ett ökat intresse från Forskningssekreterarna konstaterar att många utskott har kontakt med ex- perter på myndighetsnivå. De påpekar dock att de även kan ge utskotten möj- lighet att komma i kontakt med experter och forskare från universitetsvärlden. De utskott som har flera disputerade föredragande har ofta egna, väl utveck- lade forskarkontakter och har därför inte samma behov av stöd från forsk- ningsfunktionen som övriga utskott. När det gäller forskningsinventeringarna har dessa sannolikt främst an- vänts som underlag för urval av forskare för deltagande i utfrågningar eller Arbetet att sammanställa en inventering innebär en mindre arbets- insats än den som krävs för en teknikutvärdering. har inte, såvitt känt, använts direkt i något betänkande. Bilden är annorlunda när det gäller forskningsöversikter och teknikutvär- Dessa uppdrag ställer betydligt större krav på analys och innehåll och kan ta upp till att genomföra. Tanken är att de slutsatser som pre- senteras i teknikutvärderingen ska kunna tjäna som vägledning för ledamöter- nas politiska ställningstaganden. Vid genomförandet av teknikutvärderingarna har ledamöterna i det berörda utskottet engagerats, antingen i egenskap av styrgrupp eller som referensgrupp. Ofta består gruppen av en ledamot från Projekten har kunnat utformas helt i enlighet med ledamöternas önskemål och kunskapsbehov. Ledamöternas deltagande har också lett till en När projekten har slutförts har resultatet diskuterats i utskottet. Denna diskussion brukar i regel både styras och ledas Erfarenheterna visar att de projekt som har styrts av en ledamotsgrupp också har föranlett debatt i kammaren och integrerats i utskot- I korthet kan sägas att involveringen av ledamöter i projekten har varit en avgörande faktor för utskottets användning av resulta- När det gäller de seminarier som anordnats av samverkansgruppen menar forskningssekreterarna att de i dessa fall är mer fria att utforma innehållet. har ofta egna idéer som presenteras för utskotten. na är det viktigt att deltagande forskare får tydliga riktlinjer så att deras semi- nariebidrag anpassas så bra som möjligt till målgruppen. Ledamöterna, å sin sida, bör förberedas genom att ett särskilt underlag tas fram om de frågeställ- ningar som seminariet berör. Helst bör ledamöterna också ges ett samman- drag av varje föredragshållares anförande. Vad beträffar det stöd som Veten- skapsrådet givit understryker forskningssekreterarna att de har mycket goda erfarenheter av detta samarbete. När detta externa stöd nu dras ned finns det farhågor om att verksamheten kommer att tappa fart. Forskningssekreterarna menar att samarbetet med EPTA har gett nya lär- domar, särskilt om metoder i samband med teknikutvärderingar. ger möjlighet att ta del av utvecklingen inom ett visst ämnesområde ur ett Forskningssekreterarna konstaterar att riksdagsförvalt- ningen i jämförelse med andra EPTA-medlemmar har betydligt mindre erfa- 4 UTSKOTTENS NYA ARBETSUPPGIFTER renhet inom området teknikutvärderingar och även mindre resurser för att genomföra dessa. Vidare betonar forskningssekreterarna att det finns mycket att göra för att utveckla verksamheten vid utvärderings- och forskningsfunktionen. Som exempel kan nämnas att man anser att både webben och de broschyrer som utarbetas för att i korthet förmedla olika forskningsrön kan förbättras. Detta skulle eventuellt kunna genomföras genom att en person från informationsenheten knyts till forsknings- och framtidsfrågorna. Det finns också möjligheter att mer aktivt delta i samarbetet mellan EPTA-medlemmarna, t.ex. genom gränsöverskridande projekt. Ett sådant deltagande måste i första hand anpassas efter utskottens behov och önskan. Forskningssekreterarna konstaterar dock att de saknar nödvändiga resurser för att kunna delta i ett sådant fördjupat samarbete. Inledningsvis kan konstateras att utskottens engagemang i forsknings- och framtidsfrågorna varierar. Vissa utskott är mycket ambitiösa och aktiva på området, under det att andra är mindre aktiva. Några utskott, som har flera disputerade föredragande på kansliet, förefaller ha ett mindre behov av stöd från utvärderings- och forskningsfunktionen. De målsättningar som sattes upp av och genomförandegruppen har endast till viss del uppfyllts. Utvärderings- och forskningsfunktionen har förstärkts med två tjänster inriktade på forsknings- och framtidsfrågor. Det internationella samarbetet har stärkts i och med att riksdagsförvaltningen har blivit fullvärdig medlem av EPTA. Vidare har en samverkansgrupp för forsknings- och framtidsfrågor bildats. Enligt genomförandegruppen skulle varje utskott ha givits möjlighet att genomföra minst en forskningsöversikt under den gångna mandatperioden. Forskningssekreterarna har redovisat sin verksamhet för samtliga utskott och förklarat vilken nytta utskotten kan ha av forskningsinventeringar och teknikutvärderingar. Resultaten visar att de utskott som har gjort teknikutvärderingar också har använt sig av dessa analyser i beslutsprocessen. Utskotten är genomgående nöjda och anser att de har haft stor användning av dessa utvärderingar. har dock endast ett fåtal utskott genomfört teknikutvärderingar. Några teknikutvärderingar har även omnämnts i massmedier. Beträffande de utskottsspecifika strategier för forsknings- och framtidsfrågor som genomförandegruppen efterfrågade kan konstateras att inget utskott har upprättat någon sådan strategi. Detta har bl.a. förklarats med att utskotten vill behålla sin handlingsfrihet och inte binda upp sig vid en i förhand uppgjord plan. En annan förklaring kan vara att det inom finns en viss ovana vid att arbeta proaktivt. Genomförandegruppen ansåg i sin rapport att stödet till utskottens arbete med forsknings- och framtidsfrågor borde uppgå till sammanlagt fem tjänster 2010. Denna målsättning har inte uppfyllts. har dock ytterligare en tjänst som forskningssekreterare utlysts utöver de två som 4 UTSKOTTENS NYA ARBETSUPPGIFTER Bristen på interna resurser har gjort att verksamheten blivit beroende av externt finansierat stöd. Sammanfattningsvis förefaller forskningsfunktionens verksamhet vara uppskattad bland såväl ledamöter som tjänstemän. Mot bakgrund av de resultat som redovisats står det klart att forskningsfunktionen bidrar till att höja den vetenskapliga kvaliteten i utskottens verksamhet. betonade att arbetet med forsknings- och framtidsfrågor måste bli en fråga för varje utskott och att det vore önskvärt om utskotten i ökad utsträckning använde sig av forskningsinsatser och avancerade analyser i sitt arbete. För att ge utskotten handlingsfrihet har målsättningen formulerats så att alla utskott ska kunna genomföra minst en teknikutvärdering per mandatperiod om de så önskar. är det endast fem utskott som har anammat denna möjlighet. Erfarenheterna visar att beställningar av forskningsinventeringar eller teknikutvärderingar ibland kommer då forskningssekreterarna själva tar kontakt med utskottskanslierna. Forskningsfunktionen bör därför ha kapacitet att både marknadsföra verksamheten i utskotten och genomföra de efterfrågade analyserna. Redovisningen av samverkansgruppens verksamhet visar att gruppen har arrangerat ett betydande antal seminarier inom vitt skilda områden. Dessutom har gruppen startat ett antal pilotprojekt för att finna ytterligare vägar att förbättra kontakterna mellan ledamöter och forskare. Gruppen ger intryck av att vara både dynamisk och innovativ. Denna verksamhet är emellertid villkorad av ett externt finansierat stöd. kommer detta stöd att reduceras. Det är sannolikt att det helt kommer att upphöra. Det eftersträvade medlemskapet i EPTA har uppnåtts. Den fråga som bör ställas härnäst är hur vill förvalta sitt medlemskap. Inom EPTA förekommer diskussioner om att driva gemensamma, gränsöverskridande projekt. Det är emellertid tveksamt om forskningsfunktionen med sin nuvarande kapacitet kommer att ha tillräckliga resurser för att medverka i sådana projekt. Det förtjänar att uppmärksammas att är det land inom EPTA vars medlemsorganisation har minst resurser (f.n. 1,5 tjänster). Motsvarande organisation i har 8 heltidsanställda, i 4 heltidsanställda och i drygt 20. Slutligen kan någon form av resursförstärkning komma att behövas vid funktionen års eventuella EPTA-ordförandeskap. Under förutsättning att önskar fortsätta på den inslagna vägen och vidareutveckla arbetet med forsknings- och framtidsfrågor anser utredningen att forskningsfunktionen behöver ytterligare förstärkning. Utredningen bedömer att funktionen bör utökas med ytterligare en tjänst, utöver den som utlysts under innevarande höst.