urf · GYA5URF2 · 2011-01-01 00:00:00 — I pappersutskicket ingår kallelse, återrapport från det senaste mötet i ministerrådet, kommenterad dagordning samt de underliggande dokumenten. Pressmeddelanden skickas ut eftermiddag, före och efter EU- nämndens sammanträde. Pressmeddelandet från fredagens sammanträde översätts till engelska genom översättare. 2010/11:URF2 4 EU-NÄMNDENS ARBETE EN ÖVERSIKT Inför mötet skriver kansliet kanslikommentarer. Kanslikommentarerna innehåller bakgrundsinformation om dagordningspunkterna på rådets dagordning, bl.a. hur fackutskotten har behandlat frågan. får kansliet utkast till stenografiska uppteckningar från föregående möte. Kansliet skickar utkasten till berörda departement för synpunkter angående t.ex. stavfel, felaktiga förkortningar samt vilka delar som departementet anser ska beläggas med sekretess. Synpunkterna ska vara kansliet till handa veckan därpå. Om ytterligare material eller information rörande de aktuella rådsmötena har kommit till ska detta skickas till nämndens kansli . ska kanslikommentarerna vara färdiga och diskuteras med ordföranden. Kanslikommentarerna tillsammans med de dokument som eventuellt inkommit efter onsdagen skickas med e-post till ledamöterna . Statsrådsberedningens lista över A-punkter (punkter som medlemsstaterna redan har kommit överens om), som antagits av Coreper (en grupp bestående av medlemsstaternas EU-ambassadörer) , skickas ut till ledamöterna med e-post för skriftligt samråd. /07 gjorde 73 pappersutskick och 14 e- postutskick, /08 86 pappersutskick och 70 e-postutskick, /09 77 pappersutskick och 20 e-postutskick och /10 gjorde 81 pappersutskick och 34 e-postutskick till sina ledamöter inför samråd med regeringen. sammanträden äger vanligtvis rum och pågår till dess att samrådet är avslutat. Det skriftliga samrådet rörande listan med A-punkter avslutas dock alltid som sammanträdet äger rum. Resultatet av det skriftliga samrådet meddelas Statsrådsberedningen. Ett pressmeddelande från dagens sammanträde skrivs och skickas med e-post till berörda. En engelsk översättning sänds ut . Vad gäller arbetsåtgången för att förbereda ett sammanträde kan nämnas att det i genomsnitt krävs en veckas heltidsarbete av en föredragande med stöd av en assistent för att förbereda samrådet för ett eller flera ministerråd. Enligt 10 kap. 10 § första stycket riksdagsordningen är regeringen skyldig att bl.a. rådgöra med om hur förhandlingarna ska föras inför besluten i rådet. Paragrafen omformulerades som en följd av de förslag som lades fram i samband med betänkande. Innan denna ändring genomfördes angavs i en motsvarande bestämmelse i riksdagsordningen att regeringen skulle rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet ska föras inför beslut som regeringen bedömer som betydelsefulla och andra frågor som nämnden bestämmer. Tillämpningen av bestämmelsens nuvarande lydelse innebär bl.a. att samtliga beslut i rådet måste stämmas av med EU- 4 EU-NÄMNDENS ARBETE EN ÖVERSIKT 2010/11:URF2 nämnden, dvs. även sådana beslut som föranleds av A-punkter. Med A- punkter avses, som tidigare nämnts, frågor som medlemsstaterna utan vidare diskussion redan har kommit överens om i Coreper och som, till skillnad från B-punkter, kan beslutas av vilket ministerrådsmöte som helst. Innan frågorna kommer till rådet för beslut har de förberetts i en rådsarbetsgrupp där förslagen behandlas på detaljnivå. När beredningen på arbetsgruppsnivå är avslutad överlämnas förslaget till Coreper I eller Coreper II för vidare behandling. I Coreper företräds medlemsstaterna av sina respektive representationer. I Coreper I ingår ambassadörernas ställföreträdare vid representationerna. De förbereder råden för sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor, konkurrenskraft (inre marknaden, industri och forskning), transport, telekommunikation, energi, miljöfrågor samt utbildning, ungdom och kultur. Jordbruksfrågorna, med vissa undantag, förbereds av en särskild jordbrukskommitté (SCA). I Coreper II ingår ambassadörerna vid medlemsstaternas representationer i . De förbereder råden för allmänna frågor och yttre förbindelser, ekonomiska och finansiella frågor samt rättsliga och inrikes frågor och har också det övergripande ansvaret för toppmötets förberedelser. Corepers dagordning består av två delar. Den första delen, s.k. I-punkter, gäller dagordningspunkter som i princip inte kräver någon överläggning eftersom överenskommelse redan uppnåtts i rådsarbetsgruppen. Dagordningspunkten kräver dock formellt godkännande innan den går vidare till rådet som en s.k. A-punkt. Den andra delen, s.k. II-punkter, gäller dagordningspunkter som rådsarbetsgruppen inte har kunnat komma överens om och som därför kräver överläggning. Om Coreper lyckas nå en överenskommelse om en II- punkt på sin dagordning blir denna punkt också en A-punkt på rådets dagordning. Statsrådsberedningen sammanställer listor över frågor som blivit A-punkter efter Coreper och som kommer att hamna på något av de kommande rådens dagordningar. Listan rubriceras Troliga A-punkter inför kommande rådsmöten som godkändes vid Coreper I och II vecka XX A-punkterna kan spänna över samtliga rådskonstellationers ämnesområden. Eftersom medlemsstaterna är eniga om punkten kan den också antas av vilken rådskonstellation som helst. Detta innebär t.ex. att Ekofin kan besluta om folkhälsofrågor, förutsatt att dessa utgör A-punkter. Normalt inkommer A-punktslistan till . Listan skickas omgående ut via e-post till nämndens ledamöter och suppleanter för skriftligt samråd. Parallellt skickas ett sms till ledamöter för att det skriftliga samrådet ska uppmärksammas. Eventuella synpunkter ska skickas till den fredag samrådet hålls. Samrådet avslutas eftersom en del eller alla aktuella A-punkter kan antas på ett rådsmöte förmiddag. skickar Statsrådsberedningen ofta ett tillägg till listan över troliga A-punkter. Skälet kan vara att ordförandelandet, efter att Coreper har haft sina möten , vill besluta om A-punkter på ett rådsmöte som 2010/11:URF2 4 EU-NÄMNDENS ARBETE EN ÖVERSIKT äger rum eller fredagen samma vecka. Vartefter punkterna behandlas på Coreper och blir klara som A-punkter sammanställs de av Statsrådsberedningen och skickas över till . Vissa veckor kan nämnden ha flera listor med troliga A-punkter som ska beslutas samma vecka. Det händer också att Coreper behandlar en A-punkt som rådsmötet äger rum. har som praxis att ledamöterna måste få minst på sig för skriftligt samråd. För att få en ungefärlig bild över antalet skriftliga samråd som äger rum angående A-punkter kan nämnas att regeringen genomförde över 90 skriftliga samråd med . Av dessa behandlade 55 samråd troliga A-punkter. har regeringen t.o.m. genomfört 30 skriftliga samråd med , varav 15 behandlade troliga A-punkter. Det bör påpekas att varje lista över troliga A-punkter brukar innehålla flera sådana punkter. Ett ungefärligt överslag ger alltså vid handen att samråd krävs avseende flera A- punkter , förutom . 5 Synpunkter från ledamöter ledamotsenkäten Utredningens uppdrag är bl.a. att genomlysa utskottens arbete i syfte att dels kartlägga arbetssituationen, dels undersöka hur utrymme ska kunna skapas för att lösa utskottens arbetsuppgifter som rör EU-frågor. Utredningen ska även följa upp erfarenheterna av de nya arbetsformerna för EU-frågor med målet att klargöra arbetsfördelningen och rekommendera en modell för hur arbetet ska bedrivas. Inom ramen för utredningens arbete genomfördes en enkätundersökning den 12 januari5 . Enkäten var riktad till ledamöterna och bestod av frågor i olika ämnesblock som behandlade arbetssituationen och arbetsuppgifterna i utskotten samt hanteringen av EU-frågor och motioner. I ett tilläggsblock fanns frågor om arbete. Detta avsnitt besvarades endast av ledamöter i . Totalt besvarade 234 ledamöter enkäten, vilket motsvarar av samtliga ledamöter. Könsfördelningen mellan de svarande var jämn, kvinnor och män. Nedan återges vad som framkom av enkäten i de delar denna behandlade EU-frågorna. En schematisk redovisning av enkätsvaren som rör bl.a. EU-arbetet i utskotten och i finns i bilagd utredningens rapport /11:URF3. Inledningsvis fick ledamöterna en fråga om hur de upplevde arbetsbelastningen i respektive utskott eller , detta mot bakgrund av de nya arbetsuppgifter som tillkommit i utskotten som en följd av reform. Av svaren framgick att av de kvinnliga ledamöterna ansåg att arbetsbelastningen i det egna utskottet var ganska hög eller mycket hög. Motsvarande siffra för de manliga ledamöterna var något lägre, ungefär två tredjedelar. I var det av de kvinnliga ledamöterna som ansåg att arbetsbelastningen var ganska hög eller mycket hög. Motsvarande siffra för de manliga ledamöterna var . I de individuella kommentarer som ledamöterna har givit till denna fråga anges bl.a. att det i är mycket att läsa, att handlingarna kommer sent och att de ofta är på engelska. En ledamot menade också att det ibland kan vara svårt att ta ställning till A-punkter. 2010/11:URF2 5 SYNPUNKTER FRÅN LEDAMÖTER LEDAMOTSENKÄTEN 5.3 EU-frågorna i utskottsarbetet I enkäten efterfrågades bl.a. ledamöternas inställning till utskottens arbetsuppgifter, inklusive arbetet med eller beredningen av EU-frågor. Enkätfrågorna avsåg hur mycket utrymme ledamöterna bedömer att EU-frågorna får i utskottsarbetet och vilken syn ledamöternas har på EU- frågornas vikt i utskottsarbetet, dvs. hur mycket utrymme ledamöterna anser att EU-frågorna bör ha i utskotten. Vidare efterfrågades ledamöternas syn på den nuvarande arbetsfördelningen mellan och fackutskotten. Av enkäten framgår att av ledamöterna anser att beredning av EU-frågor får mycket stort eller ganska stort utrymme i utskottets arbete, under det att av ledamöterna anser att frågorna får ganska litet eller mycket litet utrymme i utskottsarbetet. Av enkätsvaren framgår också att av samtliga ledamöter anser att arbete med och beredning av EU-frågor bör ha mycket stor eller ganska stor vikt i utskottens arbete. anser att dessa frågor bör ha ganska liten eller mycket liten vikt i utskottsarbetet. När ledamöterna tillfrågats om de vill ägna mer eller mindre tid åt arbete med och beredning av EU-frågor har angett att de vill ägna mycket mer eller lite mer tid åt EU-frågorna, under det att vill ägna lite mindre eller mycket mindre tid åt dessa frågor. Totalt anser att utskottet ägnar ett lagom mått av tid åt EU-relaterade frågor. 5.4 Samrådet inför ministerrådsmötena I enkäten ingick bl.a. följande fråga: Enligt nuvarande ordning ska överläggningar med regeringen om EU-frågornas sakinnehåll genomföras i utskotten medan samråd om förhandlingsmandat inför beslut i rådet i samma frågor ska genomföras i . Anser du att denna ordning bör bestå? Totalt av ledamöterna svarade att de ansåg att den beskrivna ordningen borde bestå. Det bör observeras att de ledamöter som kryssade i jarutan inte fick ta del av de alternativ som presenterades för de ledamöter som kryssade i nej-alternativet. Av de som ville förändra den nuvarande ordningen ansåg nio av tio ledamöter att fackutskotten borde ta över även samråd. 5.5 Utskottens roll i EU-arbetet Ledamöterna ombads även besvara en fråga om de ansåg att utskotten fått en större eller mindre roll i arbete med EU-frågorna efter det att reform genomfördes. Av ledamöterna i utskotten ansåg att utskotten hade fått mycket större eller lite större roll i detta arbete. Av EU-nämndens ledamöter var motsvarande siffra . 5 SYNPUNKTER FRÅN LEDAMÖTER LEDAMOTSENKÄTEN 2010/11:URF2 Enligt riksdagsordningen ska regeringen fortlöpande informera om vad som sker inom ramen för samarbetet i EU. av ledamöterna ansåg också att så hade skett i mycket stor eller ganska stor utsträckning. Majoriteten av ledamöterna ansåg också att deras utskott hade följt EU- arbetet inom sitt beredningsområde. Ett resultat avviker dock från den i övrigt ganska enhetliga bilden. Frågan gäller den tidpunkt vid vilken utskotten kommer in i beredningen av EU- frågorna. En tredjedel av ledamöterna anser att utskotten i ganska stor utsträckning kommer in tidigt i beredningen av EU-frågorna. En nästan lika stor andel, , av ledamöterna är däremot inte nöjda med den tidpunkt vid vilken utskotten kommer in i beredningen av EU-frågorna. Detta är en hög siffra, jämfört med övriga svar i enkäten. Enligt riksdagsordningen ska regeringen rådgöra med om hur förhandlingarna i rådet ska föras. av ledamöterna i ansåg att så brukar ske i mycket stor eller ganska stor utsträckning. av ledamöterna i nämnden ansåg dessutom att regeringen brukar ge den information som behövs för att nämnden ska kunna ta ställning till förhandlingsstrategiska överväganden. Detta ska dock jämföras med att av ledamöterna är mindre nöjda med den information som de får i detta avseende. 5.8 Grön- och vitböcker När det gäller utskottens behandling av grön- och vitböcker var det en majoritet () av ledamöterna som ansåg att utskotten även fortsättningsvis ska behandla samtliga grön- och vitböcker genom utlåtanden. Ledamöternas individuella kommentarer visar återigen att EU-frågorna anses vara förbundna med sent inkommande handlingar, vilka oftast är på engelska. I en kommentar anges att så länge finns kan utskotten prioritera ned EU-frågorna något. En annan ledamot menade att fackutskotten borde ha en bredare diskussion om EU-frågorna och att det borde finnas större utrymme för förändring. Yt- terligare en ledamot menade att det är svårt att få grepp om EU-frågorna; det händer så mycket i olika processer att det som enskild ledamot är svårt att hänga med och se helheten. 2010/11:URF2 5 SYNPUNKTER FRÅN LEDAMÖTER LEDAMOTSENKÄTEN Inledningsvis kan man konstatera att de förändringar som genomfördes , enligt ledamöternas uppfattning, tycks ha fått det avsedda genomslaget för utskottens inflytande i EU-frågor. Både ledamöterna i utskotten och ledamöterna i menar att utskotten har fått mer att säga till om i arbete med EU-frågorna. Det kan noteras att det ledamöterna tycks vara minst nöjda med är den tidpunkt vid vilken utskotten kommer in i beredningen av EU-frågorna. av ledamöterna anser att utskotten i mycket stor eller ganska stor utsträckning kommer in tidigt i beredningen av EU-frågorna. Detta stämmer väl överens med de synpunkter som lämnats av de intervjuade företrädarna för . Vissa av de intervjuade kanslicheferna har i detta avseende också poängterat att har störst möjlighet att påverka regeringens position i de fall utskottet har en överläggning med regeringen på ett tidigt stadium i beslutsprocessen. Av enkätsvaren framgår dessutom att ledamöterna anser att EU-frågorna bör prioriteras i utskottens arbete. Drygt hälften av ledamöterna vill ägna mer tid åt EU- frågorna. Ledamöterna i upplever generellt sett att de har en högre arbetsbelastning än övriga ledamöter. Av de individuella kommentarerna framgår även att ledamöterna upplever att arbetet i är krävande även av den anledningen att handlingarna inför fredagens samråd inte sällan kommer och att de då ofta är på engelska. Det är troligt att detta är förknippat med de krav som ställs på ledamöterna i att med mycket kort varsel delta i skriftliga samråd om A-punkter. En stor majoritet av ledamöterna ansåg att den nuvarande ordningen med både utskott och bör bestå. I sammanhanget bör dock nämnas att de ledamöter som kryssade i ja-rutan inte fick ta del av de alternativ som presenterades för de ledamöter som kryssade i nej-alternativet. 6 Synpunkter från kanslichefer m.fl. genomförde utredningen ett antal intervjuer med samtliga kanslichefer. Frågorna avsåg såväl motionsfrågorna som utskottens och kansliernas EU-arbete. Inledningsvis kan man konstatera att utskottskansliernas problembeskrivning och syn på motionsinstitutet förefaller vara relativt samstämmig. Den bild som framträder av kansliernas inställning till och hantering av EU-frågorna är däremot mer splittrad. Som förväntat visade intervjuerna att ett antal utskott är mycket belastade av EU-frågor, några är jämförelsevis lite belastade av EU-frågor och däremellan finns ett antal utskott vars involvering i EU-frågorna kan betecknas som mer genomsnittlig. departementsindelning och utskottens indelning stämmer sällan överens med hur sakfrågorna fördelar sig mellan de olika rådskonstellationerna. I bilaga 3 åskådliggörs vilka ministerråd som svarar gentemot vilka utskott, departement och statsråd. En iakttagelse är att det är sex utskott som ansvarar för sakfrågor som har bäring på endast en rådskonstellation. Det finns emellertid även utskott som har ansvar för sakfrågor som fördelas på ett stort antal rådskonstellationer. Som exempel kan nämnas civilutskottet. Det stora flertalet utskott förefaller emellertid bereda ärenden som har bäring på två rådskonstellationer. Vidare kan man notera att många utskott får återrapporter från fler rådskonstellationer än de som utskottet primärt är inriktat på. Vad som redovisats i avsnitt 4 torde ge en god inblick i och kansliets arbetssituation. Kansliernas sätt att hantera inkommande EU-dokument varierar en del. Den vanligaste modellen tycks emellertid vara att samtliga dokument gås igenom av en föredragande. Detta uppdrag kan antingen ligga på en och samma person eller cirkulera mellan samtliga föredragande. Det förekommer även kanslier vid vilka en utskottshandläggare med stöd av kanslichefen och en föredragande sköter bevakningen av inkommande dokument. Vid ett kansli är det en arbetsgrupp av föredragande som gemensamt bevakar de EU-dokument som skickas till utskottet från kammarkansliet. Slutligen förekommer även kanslier där samtliga föredragande får alla inkommande dokument. 2010/11:URF2 6 SYNPUNKTER FRÅN KANSLICHEFER M.FL. Inkommande EU-dokument förs i de flesta kanslier upp på en särskild lista. I vissa utskott skickas listan med jämna mellanrum ut till ledamöterna eller anmäls vid utskottssammanträdena. I vissa fall kan listan då innehålla sammandrag av dokumentens innehåll, förslag till åtgärder eller korta kommentarer till varje dokument eller ett urval av dokument. Syftet är bl.a. att ge underlag till utskottet för ett eventuellt beslut om begäran om information eller överläggningar. I vissa utskott fattas ett sådant beslut med utgångspunkt i kansliets förslag; i andra utskott uttalar sig kansliet inte alls i detta avseende. I några utskott förefaller listan främst vara ett arbetsunderlag för kansliet. Det förekommer också att inkomna dokument förs upp på utskottets dagordning, varefter de kommenteras muntligen i samband med sammanträdena och därefter läggs till handlingarna. När det gäller vilka dokument som kansliet beslutar att skicka ut till ledamöterna skiljer sig arbetssätten åt. Vissa kanslier sovrar och skickar endast ut de dokument i fulltext som kansliet bedömer vara av särskilt intresse för ledamöterna. Ett par kanslier vidarebefordrar däremot samtliga inkomna dokument direkt till ledamöterna utan att kansliet skriver något underlag. Tekniskt komplicerade förslag eller dokument som bedöms vara särskilt intressanta för ledamöterna kan i vissa utskott motivera särskilda föredragningspromemorior. Några utskott arbetar med utgångspunkt i en särskild EU-promemoria som ständigt uppdateras. Promemorian innehåller samtliga pågående ärenden och under varje ärendes rubrik listas t.ex. grunddokumentet, en eventuell inkommen faktapromemoria, det nuvarande förhandlingsläget, kommissionens och positioner etc. En sammanställning av valda delar av denna bruttolista skickas med jämna mellanrum ut till ledamöterna. I en del utskott är en föredragande primärt ansvarig för EU-frågor. Den vanligaste modellen tycks emellertid vara att EU-ärendena fördelas mellan de olika föredragandena; t.ex. kan EU-arbetet fördelas mellan de olika föredragandena på grundval av samma ämnesindelning som för sedvanliga ärenden. Vid finns det en arbetsgrupp med föredragande som tillsammans ansvarar för EU-bevakningen, även om en i gruppen har ett huvudansvar och som regel sköter föredragningarna inför utskottet. Några utskott har särskilda EU-arbetsgrupper för ledamöterna. Detta innebär i regel att en ledamot från varje parti deltar i arbetsgruppen. Någon helhetsbild över kanslichefernas syn på utskottsarbetet som rör utlåtanden kunde utredningen inte kunna finna. En kanslichef menade att utlåtandena spelar en värdefull roll men att deras kvalitet till stor del är beroende av hur pass insatta utskottet och kansliet är i de bakomliggande sakfrågorna. Tillgången till alternativa informationskällor för utskotten ansågs av flera vara viktigt. Ledamöterna vill att utlåtandena ska ge uttryck för konkreta 6 SYNPUNKTER FRÅN KANSLICHEFER M.FL. 2010/11:URF2 ståndpunkter eller slutsatser, ett önskemål som några av kanslicheferna inte alltid fann helt lätt att helt tillgodose. En kanslichef menade att man inte får göra sig för stora illusioner om vilken effekt ett utlåtande från kan ha. Ytterligare en kanslichef menade att det är meningslöst att besvara en grönbok om den är utformad som ett frågeformulär och ställde frågan om obligatoriet verkligen kan anses vara befogat. Någon kanslichef påpekade att de grönböcker som hänvisas till utskottet ofta är så detaljerade att de är avpassade att bli besvarade på myndighetsnivå. 6.5 Överläggningarna och informationen Gemensamt för alla utskott är att regeringen vid överläggningar representeras av statsråd eller statssekreterare. Vid informationstillfällena kan det emellertid vara såväl statssekreterare som tjänstemän som företräder regeringen. Det är dock vanligast att regeringen företräds av en statssekreterare. Någon enhetlighet i fråga om tidpunkten för överläggningar har utredningen inte funnit. Vissa utskott planerar in sina överläggningar så nära ministerrådsmötena och samrådet i som möjligt. Detta innebär att berört statsråd kan behöva komma till två gånger i samma ärende . Andra utskott förefaller däremot vara mer självständiga i förhållande till ministerrådsmötena. Några utskott har få överläggningar och förefaller inte ha någon uttalad praxis i frågan. Det finns blandade erfarenheter av synen på överläggningar under ett tidigt stadium av beslutsprocessen. Ett utskottskansli har enbart goda erfarenheter av att hålla överläggning med regeringen innan denna ens har hunnit formulera sin ståndpunkt. Det kan dock noteras att det ifrågavarande utskottet haft en överläggning på ett så tidigt stadium att någon ståndpunkt inte hade hunnit utformas av regeringen. Oppositionen ansåg då att man inte kunde uttala sig eller ha en åsikt i frågan. Utskottet har endast hållit överläggningar då har hunnit utforma en klar ståndpunkt. Kanslichefens egen observation är att kravet på en etablerad ståndpunkt gör överläggningarna ointressanta, eftersom möjligheten att påverka regeringens ståndpunkt då i praktiken har gått förlorad. I övrigt har flera kanslichefer påpekat att ledamöterna inte förefaller se någon större skillnad mellan informationstillfällen och överläggningar. Den information de olika utskotten får från inför överläggningarna skiljer sig åt. I de flesta fall får kanslierna en faktapromemoria, vilken tillsammans med grunddokumentet skickas till ledamöterna. En del utskott får emellertid vid behov även en uppdaterad promemoria om vad som hänt efter det att faktapromemorian skrevs. Något utskott begär in ett särskilt underlag inför varje överläggning. Underlaget kan i sådant fall utgöras av en faktapromemoria, en uppdaterad faktapromemoria eller ett unikt underlag. 2010/11:URF2 6 SYNPUNKTER FRÅN KANSLICHEFER M.FL. brukar även få en rådspromemoria om den aktuella frågan och ett rådsdokument från rådsarbetsgruppen, oftast den senaste versionen av det förslag som överläggningen gäller. Såvitt utredningen har kunnat utröna är justitieutskottet det enda utskott som får ta del av dokument som har varit i rådsarbetsgruppen. De synpunkter som ledamöterna framför i samband med överläggningarna kan i justitieutskottet således gälla såväl inspel på förhandlingsnivå som allmänna synpunkter på regeringens ståndpunkt.