urf · GYA5URF3 · 2011-01-01 00:00:00 — De uppgifter som ligger till grund för denna undersökning täcker i de flesta fall perioden 20022010. När det gäller vissa uppgifter om EU-arbetet gäller uppgifterna . undersökning lades stor vikt vid den jämförande analysen av utskottens arbetsbelastning i olika hänseenden och noggranna beräkningar gjordes av olika indikatorer. Även denna undersökning söker klarlägga skillnaderna i utskottens arbetssituation och arbetsbelastning om än inte med samma precision. Vi har rangordnat utskotten utifrån 15 indikatorer10 och därefter sammanställt resultaten för att få en övergripande bild av arbetsbelastningen i hela utskottsorganisationen. Väl medvetna om att alla indikatorerna inte väger lika tungt ur arbetssynpunkt anser vi ändå att de sammantaget ger en god bild av hur dagens utskottsarbete ser ut och hur 10 Sammanträdestid, propositioner och skrivelser, framställningar och redogörelser, motioner, motionsyrkanden, betänkanden, yttranden, reservationer, utfrågningar, uppföljnings- och utvärdringsprojekt, EU-dokument, överläggningar, muntlig EU-info, utlåtanden och subsidiaritetsärenden. Vårt syfte har i första hand varit att försöka belysa de stora förändringar som skett och sker i utskottsarbetet och att presentera ett underlag för fortsatta diskussioner om hur detta arbete kan utvecklas, stärkas och organiseras. I följande punkter sammanfattar vi våra slutsatser av undersökningsmaterialet. Den största övergripande förändringen i utskottsarbetet under den senaste valperioden är EU-frågornas ökade betydelse. Detta är främst en följd av riksdagsbeslutet om utskottens ökade ansvar och roll samt Lissabonfördragets ikraftträdande. Eftersom utskottens beredningsområden i mycket olika grad berörs av EU-frågor har denna förändring lett till att belastningen på vissa utskott ökat mer än för andra. Antalet EU-dokument till utskotten har ökat med under den senaste valperioden och antalet tillfällen för muntlig EU-information från regeringen ökade mellan 20042009. Till detta kommer utskottens överläggningar och subsidiaritetsprövningen som helt nya uppgifter. En långsiktig trend som bör uppmärksammas är att sammanträdestiden i utskotten successivt minskat med . Detta bör ses i relation till att utskotten ålagts en rad nya arbetsuppgifter, som EU-frågor, uppföljning och utvärdering, forsknings- och framtidsfrågor samt revisionsfrågor. Den sammanlagda belastningen på utskotten har ökat under de två senaste valperioderna främst till följd av att fler uppgifter lagts på utskotten och att den totala mängden ärenden fortsatt är hög. Belastningen inom olika områden och på enskilda utskott varierar stort och över tiden. Utskottskansliernas resurser är begränsade och har inte utvecklats i samma takt som vid . minskade visserligen arbetsbelastningen på vissa områden antalet motioner minskade , antalet motionsyrkanden minskade och antalet reservationer . Den främsta anledningen till detta var det parlamentariska läget med en klar majoritetsregering och färre oppositionspartier. kan en viss ökning iakttas beträffande antalet propositioner och skrivelser (+12 %) och framställningar och redogörelser (+25 %). Sammanfattningsvis kan vi konstatera att ledamotsinitiativen i dessa fall minskade i betydande grad som initiativen från regeringen och myndigheter ökade något. Det minskade antalet motioner och motionsyrkanden och den samtidiga ökningen av antalet interpellationer skulle delvis kunna vara en indikation på att ledamöterna känner ett visst missnöje med motionsinstitutet och därför i större utsträckning prövar andra vägar att föra fram sin politik. I utredningens ledamotsenkät framkommer kritik mot motionsinstitutets funktion i olika avseenden. Utredningen konstaterar att det är stora skillnader mellan utskotten när det gäller arbetsbelastningen. Detta beror främst på respektive utskotts beredningsområde och på de frågor som ligger högt på den politiska agendan. Men det beror också på olikheter i utskottens traditioner, arbetssätt och prioriteringar. En sammanvägning av utskottens arbete och insatser, baserad på de 15 indikatorer som redovisats, visar att följande utskott har haft en i genomsnitt större belastning än övriga : MJU, JuU, UU, FiU, NU, SoU, TU, SfU, KU och CU. Om man endast ser till de EU-relaterade uppgifterna är de mest belastade utskotten , FiU, UU, NU, JuU, SfU, CU och TU. De systematiska skillnader i utskottens arbetsbelastning som utskottsundersökningen konstaterade bekräftas i huvudsak i vår undersökning. Vi kan dock konstatera att vissa förskjutningar skett för några utskott har belastningen ökat medan den planat ut eller minskat för andra. Detta beror främst på förändringar i politikens fokusfrågor och EU- frågornas växande betydelse men delvis också på olika undersökningsindikatorer. Inom ramen för utredningens arbete genomfördes en enkätundersökning den 12 januari5 riktad till samtliga riksdagsledamöter. Enkäten bestod av frågor i olika ämnesblock som behandlade arbetssituationen och arbetsuppgifterna i utskotten samt hanteringen av EU- frågor och motioner. I ett tilläggsblock fanns frågor om arbete. Detta avsnitt besvarades endast av ledamöter i . Enkäten besvarades elektroniskt. Antalet frågor uppgick till maximalt 75 beroende på ledamotens uppdrag och svar (vissa är ledamöter i både utskott och i , och vissa frågor föranledde följdfrågor). Totalt besvarades enkäten av 234 ledamöter, vilket motsvarar av samtliga. I följande avsnitt redovisas ett urval av enkätresultaten. Samtliga resultat redovisas i bilaga 2 tillsammans med ledamöternas kommentarer till en del av frågorna. I bilagan redovisas även resultaten fördelade på respektive utskott. Av dem som besvarade enkäten var kvinnor och män. var av samtliga ledamöter i kvinnor (165) och män (184). Svarsgruppen motsvarade således väl könsfördelningen för hela gruppen riksdagsledamöter. Gruppen svarande ledamöter motsvarade väl mandatfördelningen mellan partierna svarsandelen bland de mindre partierna (C + FP + KD + V + MP) var dock något bättre. Antalet svar från respektive utskott varierade mellan 9 och 22. Den låga svarsandelen från vissa utskott berodde delvis på samtidiga utskottsresor. I sammanhanget bör nämnas att säkerheten i resultatet för respektive utskott försvagas med färre antal svarande. 3.3 Arbetssituationen i utskotten Ledamöterna tillfrågades om hur de uppfattade arbetsbelastningen i utskotten och hur de såg på möjligheterna till inläsning och andra förberedelser inför utskottssammanträdena. Av följande sammanställning framgår att av kvinnorna anser att arbetsbelastningen är ganska eller mycket hög medan motsvarande andel för männen är . Av samtliga ledamöter anser att arbetsbelastningen är ganska eller mycket hög. 2010/11:URF3 3 LEDAMOTSENKÄTEN Hur upplever du arbetsbelastningen i utskottet? varken hög eller låg Ledamöterna från stora respektive mindre partier har olika syn på arbetsbelastningen i utskotten vilket sannolikt främst beror på skillnaderna i antalet utskottsplatser för stora respektive mindre partier. av ledamöterna i de mindre partierna anser att arbetsbelastningen är ganska eller mycket hög jämfört i de stora partierna. Hur upplever du arbetsbelastningen i utskottet? Mindre partier** varken hög eller låg Källa: * S + M. ** C + FP + KD + V + MP Av följande sammanställning framgår hur ledamöterna i respektive utskott ser på arbetsbelastningen. 3 LEDAMOTSENKÄTEN 2010/11:URF3 Hur upplever du arbetsbelastningen i utskottet? (antal ledamöter per kategori och utskott) hög (%) De utskott där eller fler av ledamöterna anser att arbetsbelastningen är mycket eller ganska hög är i fallande ordning FiU, SfU, CU, TU, SoU, KU och MJU. När det gäller ledamöternas syn som står till förfogande för inläsning och förberedelser inför utskottssammanträden visar enkäten inga större skillnader mellan kvinnor och män eller mellan stora och mindre partier. Cirka en femtedel av ledamöterna anser att tiden för förberedelser inte räcker till. 2010/11:URF3 3 LEDAMOTSENKÄTEN I enkäten efterfrågades ledamöternas inställning till följande arbetsuppgifter i utskotten: 1.beredningen av budgetpropositionen och följdmotioner 2.beredningen av övriga propositioner, skrivelser och följdmotioner 3.beredning av fristående motioner 4.arbetet med/beredning av EU-frågor 5.arbetet med utskottens uppföljning och utvärdering 6.arbetet med utskottens forsknings- och framtidsfrågor. Arbetsuppgifterna bedömdes av ledamöterna ur fyra olika synvinklar -hur mycket utrymme arbetsuppgifterna får i utskottsarbetet -vilken vikt ledamoten anser att respektive arbetsuppgift bör ha -hur väl utskottet hanterar uppgiften -vilka arbetsuppgifter ledamoten vill ägna mer eller mindre tid åt. Det fanns fem svarsalternativ för varje fråga, t.ex. mycket stort, ganska stort, varken stort eller litet, ganska litet och mycket litet. I följande sammanställningar har mycket stort summerats med ganska stort och mycket litet summerats med ganska litet för att tydliggöra skillnaderna. Mellan 217 och 225 ledamöter besvarade frågorna i detta block, vilket innebär att motsvarar ca 55 ledamöter, ca 110 och ca 165 ledamöter. Av följande sammanställning framgår att nästan alla ledamöter () anser att beredningen av budgeten, övriga propositioner och följdmotioner ska ges stor vikt i utskottsarbetet. anser även att arbetet med EU-frågor, uppföljning och utvärdering samt forsknings- och framtidsfrågor bör ges stor vikt. 3 LEDAMOTSENKÄTEN 2010/11:URF3 Arbetsuppgifternas vikt i utskottsarbetet (andel svar %) Fråga: Vilken vikt anser du att följande arbetsuppgifter bör ha i utskottets arbete? Beredning av budgetpropositionen och Beredning av övriga propositioner, Beredning av fristående motioner Arbete med/beredning av EU-frågor Arbete med utskottens uppföljning och Arbete med utskottens forsknings- och Den uppgift som förefaller vara minst angelägen för de flesta ledamöterna är beredningen av fristående motioner. anser att denna uppgift bör ges stor vikt medan anser att uppgiften bör ges liten vikt. Utskottens hantering av arbetsuppgifterna (andel svar %) Fråga: Hur väl anser du att ditt utskott hanterar följande arbetsuppgifter? Beredning av budgetpropositionen och Beredning av övriga propositioner, Beredning av fristående motioner Arbete med/beredning av EU-frågor Arbete med utskottens uppföljning och Arbete med utskottens forsknings- och Resultatet i ovanstående tabell kan ses som ett betyg på utskottens arbete. De två första uppgifterna, beredningen av budgeten, övriga propositioner, följdmotioner m.m. sköts bra enligt nästan alla ledamöter (). Beredningen av fristående motioner och EU-arbetet hanteras bra enligt (129 ledamöter) medan anser att uppföljning och utvärdering och forsknings- och framtidsfrågor sköts bra. En fjärdedel av ledamöterna anser 2010/11:URF3 3 LEDAMOTSENKÄTEN att de två sistnämnda arbetsuppgifterna hanteras dåligt. Observera att det finns stora skillnader mellan utskotten i detta avseende. Mer eller mindre tid åt olika arbetsuppgifter (andel svar %) Fråga: Vilka av följande arbetsuppgifter skulle du som utskottsledamot vilja ägna mer respektive mindre tid åt? Beredning av övriga propositio- ner, skrivelser och följdmotioner Beredning av fristående motio- Arbete med/beredning av EU- Arbete med utskottens uppfölj- Arbete med utskottens forsk- De höga andelarna för varken mer eller mindre tid i ovanstående sammanställning visar att av ledamöterna anser att lagom tid ägnas åt de tre förstnämnda arbetsuppgifterna. Närmare en fjärdedel av ledamöterna () vill ägna mindre tid åt beredningen av fristående motioner medan nästan lika många vill ägna mer tid åt detta. Nästan två tredjedelar av ledamöterna () vill ägna mer tid åt uppföljning och utvärdering respektive forsknings- och framtidsfrågor och hälften vill ägna mer tid åt EU-frågorna. 3.5 Allmänna motionstiden och motionshanteringen I enkäten ingick även ett antal frågor om allmänna motionstiden och motionshanteringen. av ledamöterna (134 stycken) ansåg att den nuvarande ordningen för allmänna motionstiden borde ändras. På en följdfråga svarade dessa ledamöter följande om vilken ordning de ville ha i stället. Hur vill du förändra denna ordning? Den allmänna motionstiden bör förkortas Det bör införas två eller flera allmänna motionstider per Enskilda motioner bör få väckas när som helst under Den allmänna motionstiden bör avskaffas endast följd- En annan ordning vore bättre, nämligen: Av de ledamöter som vill förändra den allmänna motionstiden anser 112 stycken (30 + 82), eller av samtliga svarande ledamöter, att möjligheterna att väcka enskilda motoner bör utvidgas. Bland de 8 som förespråkar en annan ordning har följande kommentarer lämnats: -Ställ upp vissa kriterier för motioner för att de ska tas upp för behandling. Ett rimligt krav är att motionen slår fast vilken lagstiftning man vill ändra i, samt ger ett enkelt utkast till hur en ändring skulle kunna se ut, alternativt formulera en godtagbar skrivning för utredningsdirektiv. Detta måste gå att formulera i arbetsordning och att partikanslierna utvecklar en praxis som fungerar. På så sätt kanske motionerna kan minska i antal och de motioner som lämnas in får en bättre behandling. -Varför inte begränsa antalet motioner man får lägga till exempelvis 5 st . -Striktare regler om vad en motion kan handla om. -Endast följdmotioner och kvalitetssäkrade enskilda och partimotioner. -Tillåt motioner året runt men ställ krav på exempelvis fler undertecknare för att få lägga en motion. -läggs alldeles för mycket tid ner på att skriva motionerna i relation till den ytliga behandling de får i utskotten beroende på att de är så många och att partikanslierna inte varit tillräckligt restriktiva. Här bör sållning kunna ske. -Ta bort motionsrätten. är väl det enda landet, eller i vart fall ett av de få länder, som bjuder ledamöterna på denna möjlighet. Ledamotskommentarer om allmänna motionstiden Nedan redovisas ett urval ledamotskommentarer om allmänna motionstiden. 2010/11:URF3 3 LEDAMOTSENKÄTEN Det är tyvärr ofta så att de lokala medierna tar antalet skrivna motioner som intäkt på om man är aktiv eller inte. -Högre krav ska ställas på motioner för att de ska tas upp till behandling. Motioner som i praktiken endast är att betrakta som insändare ska ej godkännas för behandling. -är främst reaktiv skall ta ställning till regeringens förslag (ja eller nej). har ingen kapacitet att genomföra egna initiativ. Vi har ingen kapacitet att skriva lag. -Dessutom borde partigrupperna disciplinera ledamöterna bättre, många motioner som läggs borde aldrig ha lagts. tycker jag att det är viktigt att den enskilde ledamoten har möjlighet att motionera men det bör vara frihet under ansvar och inte den slapphet som kännetecknar dagens motionsflod. -har successivt fått minskad makt i förhållande till regeringen. Detta är inte förenligt med idén i vår konstitution. Ett av de bästa och snabbaste sätten för att återta sin roll för det delade maktansvaret är att stärka motionsinstrumentets betydelse! -Sprid ut tiden över arbetsåret. -Den allmänna motionstiden är mest ett spel för hemmaplan. Blir lätt en tävling om vem som är duktigast d v s lagt fram flest motioner. Fokus borde ligga på kommitté- och partimotioner som det är svårt att ta ifrån den enskilda ledamoten rätten att motionera. -Motionshetsen som uppstår under allmänna motionstiden gör att många fler motioner skrivs än som annars skulle ha lagts. -Man bör kunna lägga motioner året om. Då skulle det kunna bli så att man lägger en motion per mandatperiod i en viss fråga. Inte upprepa så som ofta sker. -Ständig motionsrätt för alla ledamöter i alla tänkbara frågor vore ett bra sätt att minska totala volymen tror jag. Det skulle även öka demokratin. Många medborgare blir mycket förvånade när de får höra att vi inte kan lämna in förslag mer än en gång . -Det bör vara rimligt att få lämna motioner . Dessa bör sedan samlas upp och inom samma område handläggas . Förenklad motionsbehandling bör utökas, då många motioner återkommer. -Motionstid som , men döda direkt alla motioner som inte faller inom beslutssfär i snäv bemärkelse. -Om man får väcka motion när som helst kommer det att bli mediestyrt. Det blir stor frestelse för ledamöter att väcka en motion för att hamna i tidningen. Det vore mycket olyckligt. -Möjligheten att skulle kunna jobba mer med det som är aktuellt ute i samhället skulle öka med ständig motionsrätt. Debatterna skulle bli friskare. -Se över hela området frågor, enskilda motioner och interpellationer. Avsätt för kammardebatt om dessa löpande motioner. 3.6 Motionsrätt och beredning 180 ledamöter () säger nej till en ändring av motionsrätten för enskilda motioner. Av dem som vill ha en ändring (45 ledamöter) anser hälften att antalet enskilda motioner per ledamot kan begränsas. Några ledamöter anser att frågan bör utredas av en parlamentarisk beredning. 3 LEDAMOTSENKÄTEN 2010/11:URF3 En tydlig majoritet av ledamöterna vill ha kvar beredningstvånget för motioner, dvs. att utskotten ska bereda alla motioner. Av dessa (197 ledamöter) anser emellertid nästan nio av tio (167 ledamöter) att förenklad motionsberedning kan tillämpas. Anser du att s.k. förenklad motionsberedning (som används av de flesta utskotten) ska kunna tillämpas? I bilaga 2 redovisas ledamöternas kommentarer till frågan om motionsrätt och motionsberedning. Där redovisas dessutom ledamotskommentarer till enkätfrågan: Är det något övrigt som du vill tillägga när det gäller arbetet och arbetsformerna i ditt utskott? 3.7 Iakttagelser och slutsatser besvarades av av samtliga ledamöter, vilket får anses vara ett bra resultat i dessa sammanhang. De svarandes fördelning på kön och parti var också bra medan den utskottsvisa fördelningen var mer ojämn. Enkätsvaren ger en god bild av ledamöternas syn på arbetsförhållandena, och svaren visar på stora variationer utskotten emellan. Resultaten visar också tydligt vilka arbetsuppgifter ledamöterna prioriterar framför andra och vilka uppgifter de vill ägna mer tid åt. Missnöjet med den allmänna motionstiden är relativt utbrett, och de flesta ledamöterna vill ha en utvidgning av motionsrätten. Den förenklade motionsberedningen får stöd av tre fjärdelar av ledamöterna. Två tredjedelar av ledamöterna anser att arbetsbelastningen är hög i utskottsarbetet och särskilt gäller detta kvinnorna och ledamöterna i de mindre partierna. De utskott där eller fler av ledamöterna anser att arbetsbelastningen är mycket eller ganska hög är i fallande ordning finansutskottet, socialförsäkringsutskottet, civilutskottet, trafikutskottet, socialutskottet, och miljö- och jordbruksutskottet. De flesta ledamöterna lägger stor vikt vid beredningen av propositioner, skrivelser och följdmotioner samt uppföljning och utvärdering, EU-frågor och forsknings- och framtidsfrågor. Den arbetsuppgift som framstår som minst angelägen för de flesta ledamöterna är beredningen av fristående motioner. Nästan en fjärdedel vill ägna mindre tid åt denna uppgift. Nästan två tredjedelar av ledamöterna vill ägna mer tid åt uppföljning och utvärdering respektive forsknings- och framtidsfrågor och hälften vill ägna mer tid åt EU-frågorna. 2010/11:URF3 3 LEDAMOTSENKÄTEN av de svarande ledamöterna anser att den nuvarande ordningen för allmänna motionstiden bör ändras. Den överväldigande delen av dessa anser att möjligheterna att väcka enskilda motioner bör utvidgas. En tydlig majoritet av ledamöterna vill ha kvar beredningstvånget för fristående motioner. Av dessa anser emellertid nästan nio av tio (167 ledamöter) att förenklad motionsberedning kan tillämpas. 4 Utskottens nya arbetsuppgifter har och utskotten successivt tagit sig an nya arbetsuppgifter till följd av förändringar i omvärlden och i statens styrfunktioner. Införandet av mål- och resultatstyrning i staten, EU- medlemskapet och ökade krav på framförhållning, effektivitet och revision är några faktorer som påverkat denna utveckling. I detta avsnitt behandlas utskottens arbete med uppföljning och utvärdering, revision och forsknings- och framtidsfrågor. Hanteringen av EU-frågor behandlas i en separat rapport från utredningen. 4.2 Uppföljning och utvärdering utpekade den dåvarande de ändrade styrformerna främst införandet av mål- och resultatstyrningen i förvaltningen som skäl för att borde ges en mer aktiv roll i granskningen och kontrollen av den statliga verksamheten. uttalade i stor enighet att uppföljning och utvärdering var en viktig uppgift för utskotten.11 I direktiven till riksdagskommitté konstaterade dock talmanskonferensen att denna nya inriktning ännu inte fått ordentligt genomslag i arbete. Som en följd av arbete beslutade 2001 om riktlinjer för arbete med uppföljning och utvärdering.12 Beslutet innefattade bl.a. en ändring av riksdagsordningen (RO) som innebar att uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut skulle ingå i utskottens beredning av ärenden.13 Beslutet innebar vidare att en handlingsplan för uppföljning och utvärdering togs fram, att särskilda medel avsattes och att en särskild stödfunktion för utskottens uppföljnings- och utvärderingsarbete inrättades vid . utökades bemanningen vid funktionen från två till tre utvärderare. 1993/94:KU18. 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23. 134 kap. 18 §. 4 UTSKOTTENS NYA ARBETSUPPGIFTER de fyra kombinationstjänster14 som inrättats vid utredningstjänsten placerade vid funktionen. Förslagen års riksdagskommitté resulterade i att fattade ett nytt beslut om riktlinjer för arbete med uppföljning och utvärdering.15 I riktlinjerna betonades att uppföljning och utvärdering ska vara en integrerad och naturlig del i alla utskotts ärendeberedning. Uppgiften bör ha en framåtblickande inriktning och användas till att ge underlag för väl underbyggda ställningstaganden i utskottens beredningsarbete. Dessutom bör uppföljning och utvärdering användas som ett instrument för att bedöma vilka eventuella justeringar i budget eller lagstiftning som kan behövas. Redogörelser för utskottens uppföljning och utvärdering 2006 finns i de två Riksdagskommittéernas betänkanden.16 Inriktningen för valperioden 20062010 presenterade en genomförandegrupp utsedd av riksdagsdirektören sina överväganden med anledning av nya riktlinjer för uppföljning och utvärdering samt forsknings- och framtidsfrågor.17 Gruppen formulerade ett övergripande mål för förvaltningens stöd till ledamöter och utskott samt ett antal delmål för valperioden 20062010. Av Riksdagskommitténs riktlinjer framgår att utskottens uppföljning och utvärdering ska omfatta både tematiska uppföljningar och utvärderingar och löpande uppföljningar och utvärderingar av den resultatinformation som regeringen lämnar i bl.a. budgetpropositionen. Genomförandegruppens överväganden för perioden 20062010 kan sammanfattas i följande punkter. Tematisk uppföljning och utvärdering -Alla utskott ges förutsättningar att genomföra tematisk uppföljnings- och utvärderingsverksamhet som ett led i beredningen av propositioner och motioner. Det är i första hand en uppgift för utskottskanslierna att bistå utskotten med underlag. -Arbetsformerna för de tematiska projekten utvecklas i syfte att ytterligare involvera utskottens ledamöter i arbetet. -Motioner och erfarenheter från JO:s verksamhet beaktas i samband med val av uppföljningsprojekt. 14Kombinationstjänsterna inrättades vid utredningstjänsten för att genomföra förslag om att utveckla arbetet kring budgetprocessen, uppföljning och utvärdering samt kring EU-frågor. Kombinationstjänsterna används bl.a. som extra föredragande vid utskotten. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21. 2000/01:RS1 s. 104108 och framst. 2005/06:RS3 s. 126128. 17Rapport 2006/07:URF3. 4 UTSKOTTENS NYA ARBETSUPPGIFTER Löpande uppföljning och utvärdering -Fortsatt dialog med regeringen om en vidareutvecklad och utskottsanpassad mål- och resultatstyrning. -Ökade förutsättningar skapas för att mål- och resultathanteringen kan fördjupas i budgetberedningen och beredningen av resultatskrivelser. -Riksdagsbeslut med bl.a. tillkännagivanden följs upp tydligare.