eunbil · GZ0N29FCC5 · 2011-11-21 00:00:00 — A2011/4134/IE S2011/10261/EIS U2011/6431/JÄM Rådets möte (social-, jämställdhets- och arbetsmarknadsministrarna) MÖTET DECEMBER 2011 (KL. 09.30) Lagstiftningsöverläggningar (offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 (Diverse ändringar 2010) - allmän riktlinje Dokument 5063/11 SOC 7 CODEC 8 Kompletteras efter Coreper . behandling höll regeringen överläggningar med socialförsäkringsutskottet där regeringen fick stöd för sin ståndpunkt. överlade utskottet och regeringen om utfallet av förhandlingarna . skedde även samråd med om den lägesrapport skulle läggas fram vid ministerrådet. Överläggning med socialförsäkringsutskottet sker även . Bakgrund Sedan grundförordningen (EG) nr 883/2004 om de sociala trygghetssystemen beslutades har en del ändringsbehov uppmärksammats, dels för att anpassa förordningen till förändringar i medlemsländerna lagstiftning om social trygghet och till andra förändringar på det sociala området som påverkar samordningen av de sociala trygghetssystemen. Kommissionen lade fram ett förslag till ändringar . Ändringarna i förslaget är i stor omfattning initierade av medlemsländerna och innebär i de flesta fall rent administrativa förenklingar, klargöranden av vissa texter och några få mer materiella ändringar. De ändringar som föreslås i grundförordningen (EG) nr 883/2009 får i vissa fall även återverkan på reglerna i tillämpningsförordningen (EG) nr 987/2009 varför även ändringar i denna förordning föreslås. Det ungerska ordförandeskapet valde att lägga fram en lägesrapport i stället för ett förslag till beslut om ändringsförslaget vid då det efter vårens förhandlingar fortfarande fanns utestående frågor framför allt rörande förslag till arbetslöshetsförsäkring för egenföretagare. Det polska ordförandeskapet har fortsatt förhandlingarna och planerar vid besluta om ändringsförslagen utifrån ett kompromissförslag. Ännu har inte slutligt förslag presenterats av ordförandeskapet. Kompletteras med rådspromemoria. Förslag till svensk ståndpunkt Kompletteras med ståndpunkt Förslag till och rådets direktiv om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) i arbetet (20:e särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv /391/EEG) (ev.) Allmän riktlinje / Lägesrapport Dokument 11951/11 SOC 598 CODEC 1075 + COR 1 Kompletteras efter Coreper . behandling i nämnden Förslaget har inte tidigare behandlats i . överlade regeringen med om kommissionens förslaget till reviderat direktiv. Bakgrund Direktivet om elektromagnetiska fält i arbetslivet (2004/40/EG) skulle ursprungligen igenomförts senast . Pga. invändningar mot direktivets gränsvärden, framför allt från sjukvården när det gäller magnetröntgen (gränsvärdena kunde sätta begränsningar för medicinska procedurer med magnetröntgen), beslöt KOM att medlemsstaterna fick skjuta upp det nationella genomförandet till (rådets direktiv /46/EG om ändring av direktiv /40/EG). skulle kommissionen revidera direktivet. Kommissionen antog förslag till ändringsdirektiv om elektromagnetiska fält . Direktivförslaget anger reviderade gränsvärden för yrkesmässig exponering för elektromagnetiska fält för frekvenser mellan till 300 GHz. Gränsvärdena avser att skydda mot säkerställda akuta negativa hälsoeffekter . Direktivförslaget innehåller också ett undantag för arbete med magnetröntgen. Direktivet är ett minimidirektiv och innehåller regler om arbetsgivarens skyldighet att kartlägga arbetstagarnas exponering, göra en riskbedömning och vidta åtgärder för att minimera arbetstagarnas exponering för elektromagnetiska fält, samt regler om information och utbildning av arbetstagare, arbetstagarnas medverkan, sanktioner och när hälsokontroller ska göras tillgängliga. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen för sociala frågor . Förhandlingarna har präglats av motsättningar mellan medlemsstaterna när det gäller undantagsregeln och gränsvärdena, samt stort fokus på detaljer. Någon gemensam ståndpunkt har därför inte kunnat nås. Vid möte väntas ordförandeskapet presentera en lägesrapport. Förslag till svensk ståndpunkt Ståndpunkten kompletteras då lägesrapporten inkommit. Se även rådspromemoria för dagordningspunkt 4. Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1927/2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (ev.) Lägesrapport / Politisk överenskommelse Dokument 12122/11 SOC 609 ECOFIN 463 FSTR 25 COMPET 343 CODEC 111 Kompletteras efter Coreper . behandling Förslaget har inte tidigare behandlats i . överlade regeringen med om kommissionens förslag till reviderad förordning. Bakgrund Kommissionen presenterade ett förslag till revidering av förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (globaliseringsfonden). Då fonden reviderades infördes två tillfälliga förändringar i regelverket; det så kallade tillfälliga krisundantaget. Det tillfälliga krisundantaget innebär att globaliseringsfondens målgrupp fram till utgången av 2011 utvidgades till att inkludera arbetstagare som sagts upp på grund av den ekonomiska och finansiella krisen. höjdes medfinansieringsgraden från fonden tillfälligt från till . Det förslag kommissionen lade fram innebär att dessa tillfälliga regler skulle förlängas , till utgången av 2013. Förslaget har diskuterats i rådsarbetsgruppen för sociala frågor. Det har dock inte gått att nå någon kvalificerad majoritet för kommissionens förslag då tillsammans med ett antal andra medlemsstater reserverat sig mot förslaget. Vid rådsmötet väntas ordförandeskapet presentera en lägesrapport om förhandlingen. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att på rådsmötet i samband med att lägesrapporten presenteras yttrar sig om andra medlemsstater väljer att göra det. Vi bör då framföra att ståndpunkt vad gäller förslaget till reviderad förordning är att motsätta sig en förlängning av det så kallade tillfälliga krisundantaget. Ståndpunkten kompletteras då lägesrapporten inkommit. Se även rådspromemoria för dagordningspunkt 5. Förslag till och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /85/EEG om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, har fött barn eller ammar - Lägesrapport Dokument 13983/08 SOC 575 217 CODEC 1285 + COR 1 Kompletteras efter Coreper . behandling i nämnden Förslaget har tidigare behandlats vid samråd med , och . Bakgrund I kommissionens arbetsprogram 2008 ingick en översyn av gällande lagstiftning som syftade till att bl.a. göra det enklare att förena arbetslivet med privatliv och familjeliv. Som en del i detta arbete föreslog kommissionen 2008 ändringar i direktiv /85/EEG om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, har fött barn eller ammar. Kommissionen föreslår bland annat en utökad barnledighet från 14 , varav är obligatoriska direkt efter förlossningen. Kommissionen anser att kvinnor ska ha rätt till av lönen vid mammaledighet, men medlemsstaterna kan sätta ett tak som motsvarar ersättningen i sjukförsäkringen. Även skyddet mot uppsägning och rätten att få tillbaka samma arbete eller ett arbete med motsvarande villkor efter mammaledigheten föreslås bli starkare. Förhandlingar i rådet inleddes . Någon gemensam ståndpunkt antogs inte då. Direktivet lämnades därefter till som föreslog långtgående ändringar av direktivet, bl.a. föreslogs att en arbetstagare som är mammaledig ska ha rätt till ersättning motsvarande full lön under mammaledigheten och att två veckors pappaledighet införs. Efter parlamentets omröstning har förhandlingarna i rådet fortsatt. Flertalet medlemsstater, däribland , har stora problem med flera av de ändringsförslag som föreslagit, t.ex. när det gäller förslaget om ersättning motsvarande full lön under mammaledigheten. På grund av detta har rådet ännu inte kunnat enas om en gemensam ståndpunkt. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen för sociala frågor . Vid möte väntas ordförandeskapet presentera en lägesrapport. Flera länder som i likhet med ser stora problem med förslaget kommer i samband med detta att yttra sig över förhandlingsläget. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att på rådsmötet i samband med att lägesrapporten presenteras yttrar sig om andra medlemsstater väljer att göra det. Vi bör då framföra, eller instämma i ett framförande, att vår uppfattning är att en förutsättning för att rådet ska kunna enas om en gemensam ståndpunkt är att parlamentet visar flexibilitet och en vilja att kompromissa. Ståndpunkten kompletteras då lägesrapporten inkommit. Se även rådspromemoria för dagordningspunkt 6. Förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning - Lägesrapport Dokument 16525/11 SOC 963 JAI 806 MI 553 FREMP 102. Obs dok inför Coreper! Kompletteras efter Coreper . behandling i nämnden Förslaget har behandlats i och , och , och samt . Bakgrund Med stöd av artikel 13 i EG-fördraget (nu artikel 19.1 EUF-fördraget) presenterade kommissionen ett förslag till direktiv med förbud mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Direktivet ska tillämpas på alla personer, såväl inom den offentliga som den privata sektorn i fråga om socialt skydd, inklusive social trygghet och hälso- och sjukvård, sociala förmåner, utbildning samt tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster, som är tillgängliga för allmänheten, inklusive bostäder. Syftet med förslaget är att alla EU:s diskrimineringsgrunder får likvärdigt skydd. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen för sociala frågor. Vid möte kommer ordförandeskapet presentera en lägesrapport. Av lägesrapporten framgår att även om framsteg har gjorts vad gäller att tydliggöra skrivningar om diskriminering på grund av ålder, återstår omfattande arbetet med förslaget. Det krävs enhällighet för antagande av förslaget. Förslaget blockeras fortfarande av vissa medlemsstater. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att instämmer i lägesrapportens huvudbudskap. har verkat för ett brett direktiv mot diskriminering och välkomnar förslaget i stort. Det är angeläget att inom EU säkerställa en gemensam miniminivå av skydd mot diskriminering oavsett diskrimineringsgrund. Se även rådspromemoria för dagordningspunkt 7. Bidrag till () Genomförandet av 2020-strategin på områdena sysselsättning och socialpolitik Riktlinjedebatt behandling i nämnden Bidraget har ej tidigare behandlats i . Bakgrund Rådets diskussion om genomförandet av 2020-strategin på det sysselsättnings- och det socialpolitiska området kommer utgöra arbetsmarknads- och socialförsäkringsministrarnas förberedelser inför Europeiska rådets möte då stats- och regeringscheferna väntas diskutera tillväxt- och sysselsättningsfrämjande åtgärder. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar en diskussion om 2020-strategins genomförande. (a) (ev.) Årlig tillväxtöversikt (2012) och gemensam sysselsättningsrapport av kommissionen behandling i nämnden Rapporten har ej tidigare behandlats i . Bakgrund Den europeiska terminen utgör EU:s årscykel för granskning och samordning av medlemsstaternas ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. Terminen inleds som regel i början av med att kommissionen lägger fram en årlig tillväxtrapport, i vilken kommissionen redovisar sina prioriteringar för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken. Rapporten utgör ett underlag för rådets diskussioner inför vårtoppmötet, då stats- och regeringscheferna ska lämna vägledning inför medlemsstaternas rapportering inom 2020 och stabilitets- och tillväxtpakten. Till skillnad från innevarande cykel kommer kommissionen presentera den årliga tillväxtrapporten för . Det var framför allt ett önskemål från , vilket kommissionen har hörsammat. Motivet till önskemålet är att rådet ska få god tid på sig att förbereda vårtoppmötet . Vid EPSCO väntas kommissionen eventuellt presentera de huvudsakliga dragen i tillväxtrapporten samt den gemensamma sysselsättningsrapporten. (b) Uppföljning av den första europeiska planeringsterminen och den tematiska övervakningen inom sysselsättnings- och socialpolitiken Antagande av rådets slutsatser Dokument Kompletteras . behandling i nämnden Rådsslutsatserna har ej tidigare behandlats i . överlade regeringen med om utkastet till rådsslutsatserna. fick information om rådsslutsatserna och informeras . Ansvarigt statsråd polska ordförandeskapet har valt att ta fram rådsslutatser om uppföljning av den första europeiska terminen och tematisk granskning på det sysselsättnings- och socialpolitiska området. I rådsslutsatsernas inledande delar understryks bl.a. att sysselsättning är viktigt för tillväxt men att sysselsättningsgraden ännu ej återhämtat sig till nivåer före krisen och att fortsatt återhämtning hotas av den nationella skuldkrisen. Rådsslutsatserna välkomnar vidare och lyfter fram viktigare delar som framkommit i det analytiska arbete som sysselsättningskommittén respektive kommittén för social trygghet gjort. Vidare lyfts den europeiska terminen fram som ett effektivt ramverk för att stödja genomförandet av reformer som behovet av viss anpassning av dess genomförande erkänns. Medlemsstaterna uppmanas att påskynda genomförandet av tillväxt- och sysselsättningsfrämjande reformer samt säkerställa att kortfristiga åtgärder för att möta krisens effekter förblir förenliga med nödvändiga strukturreformer. Kommissionen uppmanas bl.a. att beakta det analytiska arbetets resultat inom nästa europeiska termin samt förbättra genomförandet och övervakningen inom denna. Även sysselsättningskommittén och kommittén för social trygghet uppmanas att förbättra genomförandet. Förslag till svensk ståndpunkt Kompletteras . c) Den sociala dimensionen i 2020-strategin: uppfyllande av EU:s åtagande för fattigdomsminskning och integration (2011) Godkännande av yttrandet från kommittén för socialt skydd Dokument 17050/11 SOC 1008 ECOFIN 781 Obs dok inför Coreper! behandling i nämnden Ingen tidigare behandling i nämnden. Information om yttrandet har lämnats i ,, och lämnas i . trygghet har tagit fram ett yttrande som ska belysa den sociala situationen i medlemsstaterna i ljuset av den ekonomiska krisen och följa upp arbetet mot målet om minskad fattigdom och minskat utanförskap inom 2020-strategin. Det konstateras att de sociala trygghetssystemen bidragit till att motverka negativa sociala effekter av krisen men att en förlängd kris sätter press på dessa system. Vikten av att utforma systemen så att de ger adekvat skydd, är långsiktigt hållbara utifrån den demografiska utvecklingen och främjar människors anställningsbarhet lyfts fram. Medlemsstaterna uppmanas vara måna om att bevara hållbara och tillräckliga trygghetssystem även när stora krav ställs på budgetkonsolidering. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att bör ställa sig bakom det yttrande som tagits fram då det är viktigt att bevaka den sociala dimensionen i . Regeringen välkomnar också att arbete lyfts fram som en av de viktigaste medlen för att komma ur fattigdom och utanförskap. Den åldrande befolkningen som möjlighet för arbetsmarknaden och för utveckling av sociala tjänster och samhällsverksamhet Antagande av rådets slutsatser Dokument 16474/11 SOC 958 Obs dok inför Coreper! behandling i nämnden Rådsslutsatserna har ej tidigare behandlats i . överlade regeringen med om utkastet till rådsslutsatserna. Ansvarigt statsråd polska ordförandeskapet har tagit fram ett förslag till rådsslutsatser som syftar till att tydliggöra den potential som ryms i den åldrande befolkningen; dels som en resurs på arbetsmarknaden, dels som en källa till utveckling av nya tjänster i samhället. Den demografiska utvecklingen som bl.a. innebär att arbetskraften i EU:s medlemsländer åldras, påverkar politiken inom många områden. Inom ramen för 2020-strategin lyfts de demografiska förändringar som står inför både som en utmaning och som en möjlighet till smart, hållbar och inkluderande tillväxt. Utkastet till rådsslutsatser uppmärksammar bland annat det livslånga lärandet och äldres möjligheter att utveckla sin kompetens så att den motsvarar arbetsmarknadens behov. Vidare lyfter rådsslutssatserna fram att möjligheterna till anställning av äldre ökar om arbetsmiljö och arbetsvillkor anpassas till äldres behov och möjligheter, liksom att betydelsen av en god arbetsmiljö under hela arbetslivet betonas. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att ställer sig bakom förslaget till rådsslutsatser. Regeringen anser att frågan är angelägen och välkomnar att en diskussion förs på EU-nivå. Översyn av genomförandet av handlingsplanen från : Möjligheten att förena arbete och familjeliv som en nödvändig förutsättning för lika deltagande på arbetsmarknaden - Antagande av rådets slutsatser behandling i nämnden Överläggning i arbetsmarknadsutskottet . Frågan har ej tidigare behandlats i gör en granskning av hur EU:s medlemsstater och institutioner genomför sina åtaganden enligt för jämställdhet som antogs i . Det Polska ordförandeskapet har tagit fram ett förslag till rådsslutsatser om uppföljning av indikatorerna inom området att förena arbete, familje- och privatliv i EU:s medlemsstater. Som underlag till rådsslutsatserna har i (EIGE) presenterat rapporten and the economy, på samma tema som slutsatserna. Slutsatserna tar upp behovet om tillgång till bra och tillgänglig barn- och äldreomsorg, och vikten av att medlemsstaterna når de s.k. Barcelonamålen angående omfattningen av barnomsorgsutbud i medlemsländerna. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar rådsslutsatserna och bakgrundsrapporten eftersom tillgång till bra och tillgänglig barn- och äldreomsorg är en viktig förutsättning för att kvinnor ska få samma möjlighet som män på arbetsmarknaden. Rapport från kommissionen till rådet om tillämpningen av övergångsbestämmelserna om fri rörlighet för arbetstagare från och Föredragning av kommissionen Dokument KOM(2011) 729 slutlig behandling i nämnden Rapporten har ej tidigare behandlats i . Bakgrund Enligt anslutningsakten får EU:s dåvarande 25 medlemsstater (EU-25) tillfälligt inskränka det fria tillträdet för bulgariska och rumänska arbetstagare till deras arbetsmarknader genom att låta nationell rätt gälla. Övergångsbestämmelserna löper ut . Dessutom finns en skyddsklausul som medger att medlemsstater som slutat tillämpa nationella åtgärder och tillämpar om fri rörlighet för arbetstagare, före övergångsperiodens slut får återinföra inskränkningar om allvarliga störningar uppstått på dess arbetsmarknad. Möjligheterna att begränsa rörligheten har i skuldkrisens spår fått stor spridning. Arbetstagare från har fritt tillträde till arbetsmarknaden i 15 av medlemsstaterna i EU-25. Sedan som första land åberopat även skyddsklausulen har rumänska arbetstagare fritt tillträde till arbetsmarknaden i 14 av medlemsstaterna i EU-25. Kommissionen värnar i sin rapport fri rörlighet. Den ser den vida tillämpningen av undantag från fri rörlighet som ett problem och vill ha lyfta frågan för diskussion. I sin genomgång visar kommissionen att negativa effekter av nyinflöde från och är små. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att på rådsmötet yttrar sig om andra medlemsstater väljer att yttra sig negativt om fri rörlighet för arbetstagare. Vi bör då stötta kommissionen i att fri rörlighet är viktigt även i ekonomiskt sämre tider. MÖTET DECEMBER 2011 (KL. 10.00) HÄLSO- OCH SJUKVÅRD SAMT KONSUMENTFRÅGOR Förebyggande, tidig diagnos och behandling av kroniska luftvägssjukdomar hos barn Antagande av rådets slutsatser Dokument 16709/11 239 Obs dok inför Coreper! behandling i nämnden Frågan har inte tidigare behandlats i . fick information om frågan . Bakgrund Det polska ordförandeskapet har valt att lyfta fram frågan om sjukdomar i andningsorganen hos barn. Förslag till rådsslutsatser är därför ett initiativ från ordförandeskapet. Rådsslutsatserna syftar bland annat till att stärka insatserna för att förhindra uppkomsten av sjukdomar i andningsorganen hos barn och att förbättra insatserna för tidig upptäckt och behandling av dessa sjukdomar. Medlemsstaterna inbjuds bland annat att öka allmänhetens kunskap, att utbyta erfarenheter om prevention, tidiga diagnoser och behandling, att stärka existerande forskningsnätverk på området kroniska respiratoriska sjukdomar hos barn samt att främja tobaksprevention och se till att barn och gravida kvinnor inte utsätts för tobaksrök. Medlemsstaterna och Kommissionen inbjuds bland annat till att stödja existerande forskningsnätverk, överväga att använda ehälsa och innovativa lösningar för prevention, tidiga diagnoser och behandling, uppmuntra och stödja forskning kring bakgrundsfaktorer för att bidra till utvecklingen av evidensbaserade policys samt involvera hälsopersonal och patientorganisationer i att arbeta mot ett större patientinflytande i processen vad gäller prevention, tidiga diagnoser och behandling. Kommissionen inbjuds att fortsätta ta med kroniska respiratoriska sjukdomar hos barn i forsknings och hälsorelaterade program och aktiviteter. Kommissionen inbjuds även att stödja medlemsstaterna i att utveckla och implementera effektiva policys genom att stödja erfarenhetsutbyte, i att förbättra nätverk mellan institutioner som ansvarar för implementering av program och erfarenhetsutbyte samt i att stärka nationella centers samarbete och stärka existerande internationella forskningsnätverk. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att bör ställa sig bakom rådets slutsatser och välkomnar bland annat skrivningar om att stärka patientens ställning. Tidig upptäckt och behandling av kommunikationsstörningar hos barn, bland annat med hjälp av verktyg för e-hälsa och innovativa lösningar Antagande av rådets slutsatser Dokument 16620/11 234 Obs dok inför Coreper! behandling i nämnden Frågan har inte tidigare behandlats i . fick information om frågan . Bakgrund Det polska ordförandeskapet har, efter beaktande av de slutsatser som dragits vid ett antal konferenser, tagit fram förslag på rådsslutsatser om tidig upptäckt och behandling av kommunikationsstörningar hos barn, bland annat med hjälp av verktyg för e-hälsa och innovativa lösningar. Den 10:e kongressen för European () hölls i . Mötet belyste problemet med barn som har kommunikationssvårigheter och vikten av tidig upptäckt och intervention, det gäller framförallt screening för barn i förskolan och i skolåldern. om eHealth som anordnades i fokuserade på IT-utveckling samt bättre och vidare användning av medicinteknik. Frågan om kommunikationssvårigheter togs även upp på det informella ministermötet i . Medlemsstaterna inbjuds bland annat att fortsätta prioritera tidig upptäckt samt att stärka samarbetet på området genom erfarenhetsutbyte (inklusive användandet av verktyg för ehälsa och innovativa lösningar). Medlemsstaterna och Kommissionen inbjuds bland annat att överväga att inkludera villkor som kräver en viss koncentration av expertis och resurser på området kommunikationsstörningar hos barn i processen för det arbete som ska utföras av europeiska referensnätverk i enlighet med patientrörlighetsdirektivet. Det handlar om att främja samarbete och erfarenhetsutbyte vad gäller kommunikationsstörningar hos barn. Kommissionen inbjuds sammanfattningsvis att uppmärksamma betydelsen av området och att anta kriterier och villkor för europeiska referensnätverk .