eunbil · GY0N29358F · 2011-01-01 00:00:00 — Rådets möte () ; Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde - ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem Dokument: 8333/11,10531/11 ADD9 (aktuellt rådsdokument inför mötet har ännu inte kommit) dokument: Fakta-PM 2010/11:FPM103 behandlad vid samråd med : . Bakgrund Kommissionen presenterade vitboken gemensamt europeiskt transportområde ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem. ingår som en del av flaggskeppsinitiativet om resurseffektivitet inom ramen för EU 2020-strategin. Det ungerska ordförandeskapet anordnar en riktlinjedebatt om den på . Den första vitboken om en gemensam europeisk transportpolitik publicerades och hade en huvudsaklig inriktning på marknadsöppning av transportmarknaden. Kommissionens andra vitbok om den gemensamma transportpolitiken sträckte sig fram . Den hade som ett mål att bryta sambandet mellan tillväxten av transporter och tillväxten av BNP. Det skulle bland annat ske genom överflyttning av transporter på väg till andra transportslag (modal shift). En halvtidsöversyn av vitboken gjordes 2006 då begreppet sam-modalitet (co-modality) lanserades, eftersom många medlemsstater vände sig mot att överflyttning av trafik betonades alltför ensidigt och gjordes till ett mål i sig. Med sam-modalitet avses att ett hållbart resursutnyttjande kan uppnås genom att transporterna optimeras både inom varje transportslag och i en hel kedja av transportslag. Den nya vitboken har förberetts av kommissionen bland annat genom det framlagda meddelandet Hållbara framtida transporter, se faktapromemoria 2008/09:FPM142. Meddelandet och EU:s framtida transportpolitik efter 2010 var prioriterade frågor för det svenska ordförandeskapet . Det svenska ordförandeskapet anordnade diskussioner i rådet för transportministrarna och tog också fram ordförandeskapsslutsatser om meddelandet. drar upp riktlinjerna för ett framtida enhetligt europeiskt transportområde. Den ger inledningsvis en övergripande syn på utvecklingen inom transportsektorn, kommande utmaningar och de handlingsinitiativ som måste övervägas. I ett andra avsnitt presenteras kommissionens vision om framtida transporter med ett perspektiv ända fram och tio målsättningar för att nå dit.. Nyckelåtgärder som måste vidtas för att nå dit skisseras i en strategi i det tredje avsnittet och ett 40-tal olika åtgärder sammanfattas i en bilaga. åtföljs också av ett arbetsdokument från kommissionen. Inför riktlinjedebatten i rådet har ordförandeskapet tagit fram frågor på tre områden för att strukturera debatten. Ordförandeskapet har bett medlemsstaterna att i förväg sända in skriftliga svar på exakt samma frågor. De skriftliga svaren och ministrarnas inlägg ska sedan sammanställas i en syntesrapport av ordförandeskapet. Den första frågan rör kommissionens mål att minska utsläppen av växthusgaser från transportsektorn jämfört med . Den andra frågan rör tio särskilda målsättningar och om de behöver kompletteras eller om det finns något annat alternativt sätt att nå det övergripande utsläppsmålet. Den tredje frågan rör strategierna och de 40 åtgärderna. Är de tillräckliga för att nå målen och vilka är mest angelägna att genomföra ? Rättslig grund och beslutsförfarande Inte relevant riktlinjedebatt. Svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar vitboken och kommissionens grundsyn att transporter är fundamentala för vår ekonomi och vårt samhälle. Regeringen delar även kommissionens syn på att det övergripande målet för europeisk transportpolitik, i enlighet med EU-2020 strategin, är att bidra till att ett system som stöder ekonomiska framsteg, ökar konkurrenskraften och erbjuder transporttjänster med hög kvalité som resurserna används effektivare och bidrar till att nå EU:s långsiktiga klimatmål. Mot bakgrund av det övergripande transportpolitiska målet är det enligt vår mening viktigt att EU för en politik som ökar rörligheten som den avsevärt minskar utsläppen. Det europeiska transportsystemet måste bryta sitt beroende av fossila drivmedel, bli mer energieffektivt, utnyttja infrastrukturen bättre och minska sin negativa inverkan på miljön. stöder därför starkt kommissionens målsättning att minska utsläppen av växthusgaser från transportsektorn jämfört med . Vi tror till och med att kommissionen i sin beräkning underskattat de minskningar som är möjliga att uppnå i transportsektorn. Med rätt incitament kan transportsektorn överträffa de föreslagna nivåerna. Klimatutmaningen och nödvändigheten för EU att gå i första ledet i den globala omvandlingen till en låg-fossil ekonomi kräver, med användning av marknadsmekanismer, ambitiösare övergripande utsläppsmål på vägen mot det mål som satts . I enlighet med våra erfarenheter så leder ambitiösa och långsiktiga mål till innovationer och nya sätt att tänka. Ett exempel på det är noll-visionen. Ett annat är målet att till 2030 skall ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. innehåller ett stort antal målsättningar och åtgärder som beskrivs mer övergripande. För att kunna göra några egentliga bedömningar av dessa krävs ytterligare och djupare analyser. Några mer ingående överväganden av ståndpunkter i övrigt och av de föreslagna åtgärderna är det därför ännu för tidigt att göra. Det kan dock konstateras att flera av de angelägna frågor som har drivit i förberedelsearbetet med vitboken tagits med av kommissionen. Det gäller till exempel vikten av att ett effektivt och robust enhetligt europeiskt transportsystem kommer till stånd liksom användning av ny teknik och förändrade beteenden hos trafikanterna. Av de särskilda åtgärder som listas i bilagan till vitboken kan nämnas noll-visionen, lagstiftningen om fordons mått och vikter samt enhetliga elektroniska transportdokument. Det finns alltid en risk med att bryta ned övergripande mål till bindande delmål i olika sektorer eftersom de kan komma att motverka kostnadseffektiva lösningar. ifrågasätter att kommissionen för fram ett mål med överflyttning av trafik från väg till andra transportslag till 2030 och till 2050. Enligt vår mening skall det inte ses som en målsättning i sig eftersom det inte är trafiken som skall begränsas utan de negativa effekterna av den. Målet måste istället som fört fram vara att skapa ett sam-modalt transportsystem, det vill säga ett transportsystem som är hållbart i alla dimensioner och där transportslagen samverkar så att de används optimalt. För att nå detta mål kan en viktig åtgärd vara att flytta transporter från väg till exempelvis järnväg om detta är ett konkurrenskraftigt alternativ. Exempel på andra frågor där kommissionens syn inte delas av är kravet på att det bör bli obligatoriskt att införa kilometerskatt för tunga lastbilar. Regeringen stöder inte heller kravet på öronmärkning av inkomster från transporter. Dessa inkomster måste få användas där de gör mest nytta. inställning Behandlingen av vitboken i kommer att pågå och en bit in . Under ledning av rapportören så skall den diskuteras en första gång den10 juni och en rapport beredas för att slutligen antas . Förslaget drar upp riktlinjerna för ett framtida enhetligt europeiskt transportområde. Den ger inledningsvis en övergripande syn på utvecklingen inom transportsektorn, kommande utmaningar och de handlingsinitiativ som måste övervägas. I ett andra avsnitt presenteras kommissionens vision om framtida transporter med ett perspektiv ända fram . Nyckelåtgärder som måste vidtas för att nå dit skisseras i en strategi i det tredje avsnittet och ett 40-tal olika åtgärder sammanfattas i en bilaga. åtföljs också av ett arbetsdokument från kommissionen. Utveckling och utmaningar Kommissionen slår inledningsvis fast att transporter är av grundläggande betydelse för vår ekonomi och vårt samhälle. Man konstaterar också att mycket återstår att göra innan den inre marknaden för transporter är färdig. De gamla utmaningarna med växande trängsel och sämre tillgänglighet består. tillkommer nya utmaningar med ökat oljeberoende, högre oljepriser och Europeiska rådets nya mål för minskade utsläpp av växthusgaser vilket för transporternas del skulle innebära en minskning jämfört med . För att möta utmaningarna måste transporterna enligt kommissionen använda mindre och renare energi samt använda infrastrukturen effektivare. Kommissionens visioner Ökade transporter och ökad rörligheten utsläppsminskning som mål Det absolut viktigaste målet för europeisk transportpolitik är att bidra till att få till stånd ett system som stöder ekonomiska framsteg, ökar konkurrenskraften och erbjuder transporttjänster med hög kvalité som resurserna används effektivare. Minskad rörlighet är inte ett alternativ. Energieffektiviteten hos fordon i alla transportslag måste förbättras och hållbara bränslen och drivsystem utvecklas. Prestanda i de multimodala logistikkedjorna måste optimeras. Transporter och infrastruktur kan användas smartare genom förbättrad ny teknik, marknadsåtgärder och undanröjande av administrativa hinder. Ett effektivt stomnät för multimodala transporter mellan städer Transportkedjorna ska utvecklas genom bättre integration av trafikslagen. Det är viktigt att öka lastbilarnas effektivitet eftersom godstransporter på korta eller medellånga avstånd även i fortsättningen kommer att ske med lastbil. står inför utmaningen att genomföra strukturförändringar för att kunna konkurrera effektivare och ta en större andel av transporterna på mellan- och långdistans. För sjöfarten spelar hamnarna en viktig roll som logistiknoder vilka behöver effektiva landanslutningar. Lika globala konkurrensvillkor för långdistansresor och interkontinentala transporter Effektiviteten hos trafikledning och flygplan behöver förbättras. Flygplatsernas kapacitet behöver ökas för att klara en fördubblad trafik som beräknas till 2050. På sjöfartsområdet betonas behovet av att skapa lika konkurrensförutsättningar globalt. Det gäller kraven på säkerhet, skydd, arbetsvillkor och miljö. Utsläppen av koldioxid i sjöfarten ska minskas till 2050 jämfört med . stadstransporter och pendling En utfasning av bilar som drivs med konventionella drivmedel ska minska oljeberoendet och miljöproblemen. Åtgärder för att få en högre andel kollektivresenärer liksom för att underlätta för gående och cyklister ska vidtas. Användningen av mindre och lättare personbilar och införande av alternativa drivsystem måste uppmuntras. Tio målsättningar för ett konkurrenskraftigt och hållbart transportsystem; riktmärken för att nå målet att reducera växthusgaser (2050) halvera användningen av fordon som drivs med konventionella drivmedel. Fasa ut dem i städerna . användning av hållbara bränslen med lågt kolinnehåll i luftfarten och lägre utsläpp av koldioxid i sjöfarten till 2050 av vägtransporterna bör flyttas över till andra transportmedel, och Tredubbla längden på det befintliga nätet för höghastighetståg till 2030 och göra det fullt utbyggt till 2050 Upprätta ett väl fungerande EU-omfattande multimodalt TEN-T stomnät till 2030 Till 2050 ansluta alla flygplatser i stomnätverket till järnvägsnätet och alla viktiga hamnar till järnvägsnätet för gods införa SESAR och slutligt genomföra det gemensamma europeiska luftrummet liksom ERTMS, ITS, SSN, LRIT, och 2020 införa en ram för ett europeiskt system för information för multimodala transporter, transportförvaltning och betalning uppnå målet med nästan inga dödsolyckor i vägtrafiken Göra framsteg mot full tillämpning av principerna användarna betalar och förorenaren betalar. Kommissionens förslag till strategier och åtgärder För att förverkliga målsättningarna lyfter kommissionen fram fyra strategiska områden. Ett 40-tal olika åtgärder som kommissionen planerar att genomföra sammanfattas i en bilaga. Ett enhetligt europeiskt transportområde Ett enhetligt europeiskt transportområde skapas genom bland annat att en äkta inre marknad för järnväg genomförs Single European Sky fullbordas kapaciteten och kvalitén på flygplatserna ökas det europeiska området för sjötransporter utan hinder vidareutvecklas till ett Blue Belt kvarvarande restriktioner för vägcabotage tas bort reglerna om fordons vikter och längder samt färdskrivare ses över e-transport utvecklas för multimodala godstransporter och genom att ett enhetligt elektroniskt transportdokument skapas processer för att skapa jobb med kvalité och goda villkor stöds ett avtal för mobila arbetstagares arbetstid kommer till stånd mellan arbetsmarknadens parter de sociala villkoren för arbetstagare på transportsektorn ses över säkerhet och skydd i alla transportslag förbättras tjänster med hög kvalitet och god tillförlitlighet skapas genom förbättrade passagerarrättigheter och ytterligare integrering av transportmedel för passagerare Nyskapande för framtiden - teknik och beteende En europeisk transportforsknings och innovations policy skapas genom olika strategier och samarbeten. Nödvändig standardisering och föreskrifter antas för att få till stånd nyskapande transportlösningar. För att stödja mer hållbara beteenden så kan informationen till trafikanterna förbättras, fordon märkas med koldioxidutsläpp och bränsleeffektivitet samt eco-driving och hastighetsbegränsare införas. Planer för stadstrafik och ett ramverk för avgifter för användning av gator kan skapas. Modern infrastruktur och smart finansiering Ett stomnätverk definieras dit resurserna allokeras för att skapa ett högklassigt europeiskt nät av infrastruktur. I detta nät skapas multimodala fraktkorridorer för hållbara transporter. Finansieringen av infrastrukturen görs avhängig av att TEN-T stomnätet fullbordas. Den privata sektorn engageras i finansieringen bland annat genom offentligt-privat samarbete (PPP). Smarta system för vägavgifter och skatter införs genom att kilometeravgifter införs för tunga lastbilar, internaliseringen av externa kostnader fortsätter för alla transportslag och öronmärkning av avgifter används för att återföra medel till utvecklingen av transportsystemet. Den externa dimensionen Transporterna är i grunden globala till sin natur. De flesta av förslagen till åtgärder är därför knutna till utvecklingen av transporter även utanför EU. Särskilt viktigt blir arbetet att utvidga reglerna för den inre marknaden genom deltagande i internationella organisationer som handelsorganisationen , luftfartsorganisationen , sjöfartsorganisationen , järnvägsorganisationen och , FN:s regionala kommitté för . Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa - Ekonomiska konsekvenser - Övrigt -