rfr · GZ0WRFR4 · 2011-12-19 00:00:00 — För att kunna hantera dessa väldigt stora utmaningar är ni i riksdag tvungna att, jag vet inte om någon norsk eller finsk parlamentariker är här, hantera dem på något sätt. Detta är inte något specifikt svenskt, norskt eller finskt problem. Ryssarna har samma problem. Danskarna och grönländarna har delvis löst det. Vi har samma problem i och . är ordförande i . Det är viktigt att man kan komma med intryck från andra länder. riksdag borde åka, kanske inte till , men till och , kanske även till och titta på och hur man har hanterat Finnmarksfrågor. Jag tror till och med att är det mest innovativa. Där kan man se en diversitet av förvaltningsmodeller, co-management av land och vatten, även kopplat till mineralutvinning och oljeutvinning. är det ett stort konsortium som leds av en indianstam vid river som håller på att bygga en oljepipeline från till och . Ordföranden: var faktiskt i för inte länge sedan och studerade de här frågorna. Jag vill passa på att rikta en fråga vidare får ursäkta och vänta lite till . Tycker du att de samiska frågorna kommer fram i på ett bra sätt? pratar vi om en nordisk konvention. har tagit initiativ, men borde kanske vara väl så intressant. : Jag tackar för frågan. är en alldeles otroligt underbar skapelse, speciellt om man ställer det i relation till när den etablerades. Om jag inte minns fel var det 1996. Men en organisation som är statisk, det vill säga som inte förändrar sig och som inte tar hänsyn till utvecklingen i omvärlden, är politiskt sett en döende organisation. Jag hoppas att inte är det, och jag hoppas att det svenska ordförandeskapet kommer att medföra en förändring sett till de permanenta deltagarnas representation, rätt och finansiering. siktar mycket på miljö och har gjort otroligt bra rapporter, men ibland är det så att rapporterna har en vetenskaplig del och en politisk del, eftersom politikerna inte alltid är överens med vetenskapsmännen. är en bra skapelse, och vi måste se till att det svenska ordförandeskapet innebär en förändring och förbättring av , så att det blir en dynamisk organisation, som den var 1996. i (S): Jag tackar för de sista genomgångarna och era reflexioner. Att jag signalerade att jag ville ha ett ord till har att göra med det som kom in på: att vi är så rennäringsfixerade här. Jag ser också möjligheter när jag tittar i konventionen: Man lyfter väldigt tydligt fram språket, kulturen och möjlighet till annan verksamhet. Vi måste kanske tänka SEMINARIUM OM EN NORDISK SAMEKONVENTION 2011/12:RFR4 efter när det gäller samebyarnas organisation , som egentligen är en hindrande verksamhet för utvecklingen av andra delar av den samiska kulturen. En annan sak som jag tycker det är jättebra att man lyfter upp i en speciell artikel är samiska medier. Jag satt med i , där vi hade till uppgift att titta på minoriteternas medier, speciellt de samiska. Men hindrar lagstiftningen att man har ett övergripande samarbete över landgränserna. vet jag att kulturministern har tagit ett initiativ. Man har en diskussion på gång. Jag vet inte om någon av er känner till hur man hanterar det här i de andra länderna och om det finns större förutsättningar genom detta eller genom de andra ländernas lagstiftning till att komma framåt, ha större gemensamma medier och exempelvis kunna stödja varandra över landgränserna och ställa större krav på television och public service att utöka detta och få det som en större rättighet, trots att man sänder ganska mycket på samiska i både radio och tv. Språket är jätteviktigt. var inne på det här. För den demokratiska möjligheten att få rösta i är språket ett av kriterierna. Ska vi behålla den formen måste man se till att det finns möjlighet att bevara sitt språk och arbeta med det. Det är en av de viktiga saker som vi har att titta på, men också andra länder. Ordföranden: det någon som vill kommentera? : Nej, jag vill återkomma, men kanske inte just om det här. : Jag vill gärna understryka att man må ha främjat språkbevarandet och kulturbevarandet över huvud taget starkt. Vi hamnar lätt i en diskussion om markspörsmål och rendriftsspörsmål. Självfallet är de centrala, och de må lösas. Men de må heller icke få överskugga det hela. I lär det vara en mycket liten andel av den samiska befolkningen som är knuten till rendrift, inte bara direkt utan också indirekt. Men spörsmålet handlar om att bevara en samlad kultur för ett folk som är mycket bredare än den del som är knuten till rendriften. Det var en allmän kommentar. När det gäller medierna vill jag säga att vi har många särskilda bestämmelser om det i konventionsutkastet, nättopp med sikte på den betydelse det har. Min erfarenhet från är att fördelen på denna punkt är att är delat i två delar. De samiska spörsmålen upptar en enorm del av medierna i de nordliga delarna av landet. I den södra delen, där den samiska befolkningen är långt mindre utbredd och där man gärna talar om att de nationella medierna har sitt säte, är samespörsmålen långt mindre framme. Skånberg (KD): Jag vill tacka alla föredragande och också dem som bidragit från golvet till den ökade kunskapsinhämtning som vi som parlamen- 2011/12:RFR4 SEMINARIUM OM EN NORDISK SAMEKONVENTION tariker har fått. När vi nu går mot slutet och jag åtminstone för min del försöker sammanfatta ser jag en del problem för oss som parlamentariker att bryta det dödläge som det har talats om. Det gäller till exempel vem som representerar samerna. Vem har legitimitet att representera och definiera samerna? Om det inte är , vem är det då? Vem kan definiera själva problematiken och formulera frågan och problemet? Det har till och med varit de som underkänt eller varit nära att underkänna legitimitet. Vad är ärendet ? Vad är det ni vill att vi parlamentariker ska ta ställning till och föra vidare? Vad är problemet? Den ena ytterligheten har en minimalistisk linje och har talat om att det handlar om rätten till bruk av lavar och vinterbete. Det går långt mellan gångerna, och det är bara frågan om att man får beta lavar och sedan dra vidare när vinterbetet inte är aktuellt längre. Den andra ytterligheten har talat om egna territorier, med och som mönster. Konventionen ligger någonstans i mitten mellan ytterligheterna. Vi som parlamentariker vill lyssna på vad problemet är, vilken den önskvärda lösningen är och vem som företräder problemet. Jag skulle vilja fråga: Finns det någon konsensus bland er som talar för samefolkets rättigheter? Vad är det ni vill? : Det du tar upp är problematiskt. I själva verket är det en rad olika frågor. En del kan lösas av konventionen, andra går att lösa oberoende av konventionen. Du talade om vad som är praktiskt att göra. När det är fråga om ett sådant problem som aktualiserades i Nordmalingsmålet var får man bedriva renskötsel? är det någonting som konventionen inte tar ställning till. Man kan mycket väl tänka sig en sådan lagstiftning som du talar om och som i viss mån belyser detta. Där har vi problem som kanske kan isoleras i någon mån. Sedan är bekymret att dessa rättsfrågor i övrigt hänger så nära ihop med andra problem. Man kan tycka att när det är fråga om samebyns interna förhållanden och sådant detta inte skulle vara så svårt att ordna, men det visar sig att när man har försökt att lagstifta om förvaltningen av samebyarna, exempelvis om samebyarna skulle öppnas eller inte, har det fått återverkningar beträffande lokalbefolkningens ställning och rättigheter. Det blir motsättningar, till och med när det är interna frågor. Här är det också så, som flera har varit inne på, att man talar om samernas rättigheter till mark och vatten, men det är svårt att bortse från den samiska kulturen. De griper i varandra på ett bekymmersamt sätt. Jag förstår mycket väl att detta för parlamentariker måste te sig komplicerat, eftersom det är en rad olika frågor som griper i varandra och som är svåra att isolera. Man kan väl säga att när vi har hoppats på att det ska bli något resultat av arbetet med samekonventionen har vi väl knappast haft förhoppningen att den ska lösa alla bekymmer som vi pratar om här. Men det blir ett steg framåt. Poängen med det är att vi här i varje fall har ett konkret förslag som några av förnämsta jurister har skrivit och som är en bra utgångspunkt. Men sedan blir det en massa bifrågor som inte löses av den konventionen och som SEMINARIUM OM EN NORDISK SAMEKONVENTION 2011/12:RFR4 man undan för undan tar upp, till exempel utbredningen av vinterbetesmarker och sådant. Vad jag kan säga är bara att jag förstår problematiken och håller med om att det är problem. Men det är svårt att komma med en lösning och säga att kan man klara det på det eller det viset. Man får ha vissa delmål. Ett delmål är den nordiska samekonventionen. Det finns säkert andra som vill kommentera detta ytterligare. Ordföranden: får gärna säga något kort också. : Jag tror inte att man ska avskräckas. Visst finns det alla möjliga olika grupperingar, och sådant inom samevärlden, men inte särskilt mycket mer än vad som finns inom det svenska samhället. Vi har olika ägandestrukturer och olika kollektiviteter. Man kan representeras i domstol som individ, vägsamfällighet, klubb eller vad som helst, också som ett folk eller en nation inom internationell rätt. Det är samma sak med samerna. Jag tror inte att man ska tänka på det som att den ena måste slå ut den andra. Självklart har en sameby som en enhet viss talesrätt och är också en juridisk person framför domstolen. Individer har det också, och sedan är kanske problemet . I internationell rätt nu är det andra som kan mer om det än jag är det svårt för det svenska , som är ett statligt ämbetsverk, att gå upp mot staten. Men vem ska då annars vara samisk representant och företräda samerna som ett representativt organ? Vilka samer kan man då fråga. Det kan inte riktigt vara som åvilar statligt direktivtvång. Därför menar jag att i grund och botten måste struktureras om för att vara ett självständigt organ, inte en statlig myndighet. Titta runt internationellt! Det är helt vansinnigt att ha det på det sättet. Men det är klart: Man har , man har samebyar, man har individer och man har kanske samfälligheter av alla möjliga slag som vanligt. Ordföranden: Jag tänkte passa på att släppa in från den norska förhandlingsdelegationen, som kanske också kan tala kring dessa frågor lite. : Jag är icke politiker i i , utan anställd. Jag sitter i den delegation som regeringen har utnämnt och som ska förhandla om den nordiska samekonventionen. Angående spörsmålet om vem som talar å samernas vägnar vill jag säga att det i i spörsmål om rättsutveckling, näringsliv, den politiska utvecklingen och mycket annat är erkänt och det är ingen som tvivlar på det att det är som talar å samernas vägnar. Så vill jag också tro att det är här i . 2011/12:RFR4 SEMINARIUM OM EN NORDISK SAMEKONVENTION När det gäller spörsmålet om panelens legitimitetsgrund vill jag som anställd, fortsatt icke som politiker, säga att i har slutit sig till huvudtanken i konventionsförslaget. Det var det som panelen redogjorde för och begrundade ytterligare. Legitimitetsgrunden må alltså vara absolut tillräcklig. Här blir det en hel del diskussion om land och vatten. Det är förståeligt; det är vanskliga spörsmål. Jag tycker kanske att man icke helt har blivit varse att de politiskt vanskliga spörsmål som kommer i säcken kultur, språk och medier kräver lika intensiva diskussioner och förhandlingar. Jag må som arkeolog bland annat få lov att peka på artikel 32 om samisk kulturminnesvård, som säger att fornminnen eller kulturminnen ska skyddas i lag och förvaltas av landets sameting. Det är ett krav som jag vet att man har diskuterat i i många årtionden, men man har stått alldeles still här. Man har kommit lite längre på den vägen i . Detta illustrerar att det icke bara är spörsmål om rätten till land och vatten som kan bli vanskliga diskussionsspörsmål, utan allt som har att göra med myndighetsöverföring till . Som det har påpekats är det inte längre bara ett rådgivande organ utan en reell myndighet. Helst ska det definieras genom lag. Det är vanskliga spörsmål, men också mycket viktiga. Ordföranden: börjar närma oss slutet på diskussionen, eftersom vi ska avsluta . Jag tänkte släppa in en till som inte har fått ordet tidigare, , som har begärt att få ordet och som länge har varit juridisk representant för SSR, om jag inte minns fel. Stämmer det, ? : Tack, det stämmer! Ett drygt trettiotal år var jag inte bara jurist hos , utan sprang också i detta hus. Efter detta utmärkta seminarium är det väl få som inte inser behovet av eller rättare sagt kravet på en reformerad statlig samepolitik. Jag håller mig framför allt till förhållandena på den svenska sidan. Jag vill göra en liten reflexion över vad som har hänt och inte hänt i det här huset. Samefrågor, om jag får ta den lite bredare beskrivningen, har uppfattats som särintressen. Jag är rädd för att det är många som tycker att det är ett särintresse. Det framskymtar lite här att markägare eller jägare protesterar och att det skulle vara på det ena eller andra sättet. Egentligen är det naturligtvis ett nationellt intresse. Enligt den belysning som och andra har gett har detta också uppmärksammats i andra länder. Här tillhör visserligen inte skurkstaterna, men det är inte en riktigt anständig stat, för man har inte städat upp på bakgården. Den här mattan som det har sopats saker och ting under i många årtionden börjar bli så knölig att gå på att både samer och svenskar snubblar på den. Visst finns det anledning att göra någonting . Men det är också så att samefrågor har varit något slags i detta parlament. Det har varit bra att slippa sitta i regeringen, för då har man inte ansvar för den SEMINARIUM OM EN NORDISK SAMEKONVENTION 2011/12:RFR4 frågan i alla fall. Vilken regering det än har varit vi har en viss erfarenhet av byten har det varit lika handfallet när man väl kommit i regeringsställning. Den halvmesyr som alliansregeringen försökte sig på är vittnesbörd nog om det. När nu klockan slår 12 skulle jag egentligen bara vilja ge uppmaningen till varje parti, i den allians man befinner sig i eller i den färgskala som man vill åstadkomma, att man skapar sig en egen uppfattning, gärna i dialog med den samiska sidan. Där vill jag liksom många andra säga att det i och för sig krävs en reformering av , men att det ändå är som är medspelaren på den gemensamma plan som både samer och svenskar befinner sig på. Ordföranden: Jag tror också att vi måste ha det som en utgångspunkt i ett vidare arbete. De valda sametingen måste trots allt ses som legitima representanter. Diskussionen visar att det kan finnas en väg framåt ur det dödläge som vi har haft åtminstone i när det gäller de samiska frågorna om vi använder ett nordiskt perspektiv. Det är en väg att minska lite på problemet att vi också har olika rättssituationer i de olika länderna och olika möjligheter för den samiska rätten att komma fram. Jag tycker också att man kan se det som ett sätt att närma sig ett samiskt perspektiv i stället för att utgå från det nationella svenska, norska eller finska, för att på så sätt kanske kunna anta något annat än majoritetsfolkens perspektiv när man diskuterar de här frågorna. Tack ska ni ha, ni som har kommit hit och deltagit och lyssnat! Det har varit väldigt givande. BILAGA 1 2011/12:RFR4 BILAGA 1 2011/12:RFR4 BILAGA 1 2011/12:RFR4 BILAGA 1 2011/12:RFR4 BILAGA 1 2011/12:RFR4 BILAGA 1 2011/12:RFR4 BILAGA 1 2011/12:RFR4 BILAGA 1 2011/12:RFR4 BILAGA 1 2011/12:RFR4 BILAGA 2 2011/12:RFR4 BILAGA 2 2011/12:RFR4 BILAGA 2 2011/12:RFR4 BILAGA 3 2011/12:RFR4 BILAGA 3 2011/12:RFR4 BILAGA 3 2011/12:RFR4 BILAGA 3 2011/12:RFR4 BILAGA 5 2011/12:RFR4 BILAGA 5 2011/12:RFR4 BILAGA 5 2011/12:RFR4 BILAGA 6 2011/12:RFR4 BILAGA 6 2011/12:RFR4 Uppföljning av statens insatser för småskalig livsmedelsproduktion Svenska fiskbestånd med framtidsfokus Forskning som berör socialtjänstlagen och kompletterande regelverk seminarium om en ny fosterdiagnostisk metod öppna seminarium om äldrefrågor Pumplagen uppföljning av lagen om skyldighet att tillhandahålla offentliga utfrågning om funktionshindrade och öppna seminarium om socialtjänstlagen med fokus på dess utformning och tillämpning inom den 28 offentliga utfrågning om den senaste tidens stora offentliga utfrågning om jämställdhet och makt- strukturer inom kulturens område Samhällsekonomisk kalkylering referat från trafikutskottets Uppföljning av ekologisk produktion och offentlig 2010/11 RFR2 Uppföljning av statens satsning på hållbara städer 2010/11 RFR3 CIVILUTSKOTTET, TRAFIKUTSKOTTET, MILJÖ- OCH Hållbara städer med fokus på transporter, boende och Offentlig utfrågning om vinterberedskapen inom järn- Utvärdering av penningpolitik och arbete med finansiell stabilitet 20052010 Evaluation of the Riksbanks monetary policy and work with financial stability 200510 offentliga utfrågning om barns och ung- as rätt till kultur Biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft offentliga utfrågning om forsk- Offentlig utfrågning om biologisk mångfald i rinnande