rfr · GY0WRFR6 · 2011-09-01 00:00:00 — Skapande skola och andra statliga stödformer är viktiga verktyg för att stärka barn- och ungdomskulturen i hela landet. Men en utökad samverkan mellan politikområdena, mellan civilsamhälle och professionella konstnärer, mellan statliga myndigheter och mellan stat, regioner och kommuner är en förutsättning för ytterligare utveckling. Och glöm inte att barn och unga behöver en skapande fritid likaväl som en skapande skola! Ordföranden: så mycket för det! Vi går över till en rubrik som lyder Kulturens betydelse för barnens lärande och utveckling och hälsar , professor vid didaktik på varmt välkommen. : Även jag vill tacka för att jag har blivit inbjuden. Jag kände en viss vånda över att klara av detta ämne, men vi gör ett försök. Jag kommer att ta en lite annan utgångspunkt, snarare som en reflexion över hur vi kan förstå sådant som lärande, kunskap och kultur. Jag ska prata lite grann om ett vidgat textbegrepp. Tidsbilder kommer jag in på, kulturen i skolan och framstegets pris, några utmaningar och kanske några slutsatser. Det första är att ska man tala om lärande måste man också försöka tänka sig vad vi menar med det. talade vi om lärande som beteende och att göra rätt saker på rätt sätt. Det var ganska dominerande in . 2010/11:RFR6 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BARNS OCH UNGAS RÄTT TILL KULTUR Sedan har det kommit en helt annan diskussion. Lärande är förståelse, begreppsutveckling, kunskaper i form av information och minne. Det är en stor diskussion om hur detta fungerar. Man kan också tänka sig att lärande är en form av meningsskapande. Det är att orientera sig i världen. Det är att skapa sammanhang. Det är också att lära sig använda tecken och redskap för att kunna delta i världen och i de sammanhang där man kan spela en roll. Då får vi en lite vidgad förståelse av hur vi kan se på lärande. Här skulle jag ha visat er en bild på något trassligt gult och blått som en liten flicka en gång ritade, sådant som kallades kladd när jag var liten. När jag frågade den lilla flickan vad det föreställde sade hon: Detta är en åska. Det är ett litet barn som går ut och en mamma som säger till barnet att gå in. Samma lilla barn var på och ritade efteråt den bild ni ser . Vad är det här för någonting? Det är det stora valskelettet som hängde i taket som hon blev otroligt fascinerad av. Här uttrycker hon väldigt tidigt någonting som handlar om att skapa tecken för att uttrycka sin förståelse av den värld hon stöter på och bearbeta denna värld. Kunskap har väldigt länge betraktats som en verbalspråklig kunskap. Att kunna ordet har varit det viktiga. Representationen av kunskap har varit orden. Aktiviteter är sådant som vi har börjat diskutera. Om vi går till kulturen kan vi se att det finns paralleller där. Kultur kan betraktas som värden, väldigt tidigt ett moraliskt värde, men också ett estetiskt värde kopplat till en produkt. Kultur är också aktiviteter. Man transformerar information. Man gör någonting. Då kommer vi in på det vidgade textbegreppet, för det har med det här att göra. var det att lära sig läsa och skriva. Det handlade om verbalspråkliga texter. har vi fått en ny syn på läsandet. Det handlar om att kunna förstå multimodala, visuella texter och andra typer av uttryck och lära sig att gestalta texterna. Det innebär att när vi talar om att läsa kan vi egentligen inte jämföra med . Det är det som gör det så svårt att säga att vi läser sämre . Det är möjligt att vi gör det, för vi läste på ett annat sätt då. talar vi om att läsandet handlar om att få ungarna att läsa texter och bilder. Att lära sig läsa gör man inte bara en gång i livet utan det måste man lära sig hela livet beroende på vilka genrer man kommer i kontakt med. Att lära sig läsa är någonting som pågår, som man håller på med. Att skriva är inte bara att skriva ord och bokstäver. Det är att kunna välja mellan väldigt många olika slags texter, antingen det handlar om bilder eller det verbalspråkliga. Det handlar om att komponera texter. Här är en bild som visar ett exempel på en lärobok i historia som kan illustrera vad jag menar med en multimodal text. Det som är informationsbärande här är både bilden och texten, men också layouten var någonstans informationen är placerad. Hur läser barn sådana här texter? En del barn tror att ingressen är det viktigaste, därför att de har läst dagspress. Ingressen är sällan viktig i en lärobokstext. Få använder sig av bilderna fast väldigt mycket in- OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BARNS OCH UNGAS RÄTT TILL KULTUR 2010/11:RFR6 formation ligger i bilder. Bilder är inte bara dekoration. Bilder är kunskapsrepresentation. Om jag skulle gå in på några korta tidsbilder här skulle jag vilja ta upp teckningsundervisningen. Detta handlar det ju också om när vi talar om kultur. Vad jag tänker är att när det gäller kultur så som vi har fått den presenterad är det väldigt viktigt att se vilken typ av aktiviteter som pågår på olika ställen ute i landet och försöka definiera det som kultur. Men vi har också sett att kulturbegreppet glider. Vad ska vi göra med alla de nya uttrycken, olika nya medier som man använder sig av? Hur ska det dras in i en kulturförståelse? Det är väl där jag kommer in. Jag ska försöka hantera detta. Ett sätt är att närma sig hur ett ämne som teckningsundervisning och bildundervisning har sett ut i skolan . Teckningsundervisningen skapades från allra första början för att militären skulle lära sig rita av rätt så att de kunde göra rekognosering och förmedla information på det sättet. började man i också stödja yrkesutbildningar med teckning. Det var ingenjörskonsten. skrev om teckningsundervisning på det här sättet: Det är väldigt viktigt om vi nu tänker oss att barnen ska rita av kaminen i hörnet av salen att de gör det på rätt sätt. De får inte gå vidare förrän de har gjort detta. Men om de inte klarar av att rita av den på rätt sätt har de i alla fall lärt sig att sitta still och arbeta. Det var motivet för att göra det. Ni kan tänka er hur teckningsundervisningen gick till. Läraren står framför tavlan och säger: Jag drar en rak linje. Alla barnen sitter med pennan och säger i korus: Jag drar en rak linje. Under den drar jag en något längre linje, säger läraren. Och säger alla eleverna samma sak. Detta var teckningsundervisning. har vi en man som heter . Han analyserar en halv miljon teckningar från 58 000 barn. Det ligger till grund för att man började tänka sig att barn utvecklas i olika steg. Barn är inte små vuxna. Barn lär sig saker och kan uttrycka sig allt rikare. Detta i då det förekommer stora utställningar på museer med barnteckningar. När jag började i skolan satt man och gjorde perspektivritningar. Men det var också en brytningstid när man började använda stora salar, flödande färger och väldigt stora ytor. Man skulle uttrycka sitt skapande i bildundervisningen. efter, , ändrades detta och då handlade bild om att analysera. Hur fungerar medier? Hur kanaliserar fotografier reportage och konst? Alltså kom ytterligare en dimension in. Om vi kallar detta kulturuttryck, vad är det vi ska ta fasta på? Varje tid lever liksom självklart i sin egen förståelse av detta. Men ett litet tidsperspektiv kan ändå ge en idé och en bild. Kulturen, skolan och framstegets pris, gains and losses of development, är nästa avsnitt. Den svenska skolan beslöts formellt, det har vi alla i huvudet, 1842. Men det är först som vi får en sammanhållen skola med schema, läroböcker och läroämnen. Alla barn ska gå i skolan. Då skapades den nationella skolan. 2010/11:RFR6 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BARNS OCH UNGAS RÄTT TILL KULTUR för att göra skolplanscher och för att skriva en geografibok, som också är en bok om växande och människoblivande. , professor i historia skrev historieböcker för skolan som varade en fantastisk tid. Kommer vi , efter , är den nya frågan den sammanhållna skolan. Det är skapandet av demokrati. Skolan ska vara en kraft för att skapa ett demokratiskt samhälle. Frågan är om vi här började tappa kontakten med den kulturella sfären så som den en gång definierades. Var står vi ? kan vi tala om den uppkopplade skolan, skapandet av en individ i ett globalt nätverkssamhälle. Frågan är om vi nu börjar tappa kontakten med den demokratiska erfarenheten. Varje period kännetecknas av väldigt specifika sätt att använda medier, att kommunicera och uttrycka sina värden, men det skiftar över tiden naturligtvis. Samhällets esteticering gör att frågan om estetik, konst, konstnärligt skapande, gestaltande och estetiskt lärande går långt utöver de traditionella områdena. Det är att uttrycka sig genom kläder, att uttrycka sig genom musik. Vi använder estetik som ett uttrycksmedel för att kommunicera med varandra. Konstnärligt skapande, estetiska lärprocesser kanske handlar om kulturens återkomst för skolan och i skolan. Det handlar om att designa lärmiljöer och det handlar om att designa lärande. Jag ska ge er två exempel på detta. De bilder jag visar här är två olika sätt att tänka sig hur man gör en utemiljö i en skola. , som är arkitekt, och jag var i och tittade bland annat på schools men det finns andra sådana exempel och jämförde med en standardsvensk skola. Var vill ni sätta era barn? Så här kan en innemiljö se ut. När man börjar fundera i sådana här termer kan man säga: Men här är ju kulturen för skolan, som skapar ett utrymme i skolan. Den här bilden är ett exempel från Youtube. hade en stor utställning om solen på . Det finns mycket att säga om den. Det var en väldigt spännande utställning. Men det som började hända var att en del av dem som hade besökt utställningen började göra musik till den och lägga ut på Youtube. Den musiken används av för att kommunicera sin utställning. Här håller någonting väldigt viktigt på att hända. Vi tänker oss att det finns någon som har information och förmedlar den och att det sitter någon och tar emot den. har vi en kommunikationssituation där väldigt många väljer, uttrycker sig och förmedlar till varandra. Detta har börjat bli en stor diskussion för skolan också. Hur ska skolan kunna matcha den typ av lärande som sker utanför skolan så att fler blir intresserade av det som pågår i skolan. Det finns sådana kunskapsöversikter . (Vi börjar närma oss slutet.) Estetiska lärprocesser kan naturligtvis handla om att lära sig om konsten, att förstå konst, att lära sig värdera konst, att gå på gallerier och museer. Det kan handla om att göra konst. Det har vi fått OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BARNS OCH UNGAS RÄTT TILL KULTUR 2010/11:RFR6 exempel på med kulturskolor och olika uttryck. Men det handlar också om att använda estetiska uttryck när man gestaltar sin förståelse av världen. Jag ska ta ett exempel. och grannkommuner har börjat satsa på forskarskolor i samarbete med . Vi har en alldeles färsk licentiatuppsats. Det är en lärare som har jobbat halvtid och läst halvtid och skrivit en licuppsats om pedagogiskt drama som resurs för skrivande. Det var intressant. Först tänker man att pedagogiskt drama är någonting som finns vissa timmar i skolan. Ska det finnas i skolan eller inte? Så är det någon som säger att pedagogiskt drama är ett sätt att bearbeta texter. Det kanske till och med gör dem bättre som skribenter om de själva skriver sina texter. Då har kulturen kommit in på ett nytt sätt i skolan. Det är det jag skulle vilja spinna vidare på, att kultur inte är någonting vid sidan om barn, utan det är också någonting som kan gripa in i andra skolämnen. Den teckenskapande människan och den meningsskapande människan är alltså den skapande människan. Skolan upphör att vara meningsskapande som plats om alla kulturella aktiviteter försvinner. Jag ser en viss risk i den internationella jämförande undersökningen, att vi på det sättet reducerar all skolverksamhet till att se vilka minneskunskaper just våra barn representerar. Jag kan också säga att vi har ett projekt nu som är ganska intressant. Man inför datorer i skolan. Vi behöver inte värdera om det är bra eller dåligt. Vi ser vad som händer. Vi ser att barnen får jobba med datorer. Det är det här projektet, där varje barn har en dator. När de sedan har jobbat med detta ska de testas med papper och penna. Är detta ett rättvisande test? Om vi inför nya arbetsformer kanske vi också måste utveckla nya bedömningsformer. finns det väldigt mycket spännande i kulturen runt skolan, inte minst våra museer. Min idé är att de inte behöver skolifieras för att legitimera sin existens. Det är visserligen väldigt bra att de når barn, men de ska också nå mig, annars kommer inte jag att gå dit med mina barnbarn. Det sista: Skolan kan inte utvecklas om vi ängsligt tittar i backspegeln på det som har förlorats. Vi måste också våga se att det händer saker i vår värld som påverkar vår förståelse av vad kultur är och vad lärande i våra skolor är. Ordföranden: så mycket för det! Vi går över på det väldigt handfasta och konkreta, Exempel på arbete med kultur för barn och unga. Först ut är , avdelningschef på . Du är också varmt välkommen. : Jag arbetar med unga på . Vi har en bred verksamhet för både barn och ungdomar. Vi jobbar även på djupet. 2010/11:RFR6 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BARNS OCH UNGAS RÄTT TILL KULTUR berätta för er om ett sådant projekt som har gått på djupet, som alldeles precis är avslutat. När Unga på jobbar har vi som vår devis Den unga blicken. Vi utforskar var de ungas intresse finns inom våra konstformer. Vad har de för perception av opera och balett? Jag ska tala om projektet och Azor. Det är en opera. Projektet startade när vi blev vänskola med Elinsborgsskolan som ligger ute i . Vi skrev ett letter of intent med dem om ett samarbete som skulle vara där vi tog upp olika projekt vi ville göra under de här tre åren. Vi skrev att vi ville göra en produktion där barn från Elinsborgsskolan skulle vara med. Vi funderade på vad vi skulle ta för opera. Vi ville ha en befintlig opera. Det skulle vara ett verk som har musik som man kan tycka om även om man är ovan vid klassisk musik. Det skulle vara en handling som kunde kännas brinnande aktuell om man går i mellanstadiet. Vi kom att landa i en fransk opera som heter Zémire och Azor. Den är skriven av en tonsättare som hette . Handlingen är Skönheten och odjuret. Vem är jag med kärlek och vem är jag utan kärlek? Vad händer om den som inte har kärlek får kärlek? Huvudpersonen är en ung flicka som, trots att hon älskar sin pappa, vågar göra ett fadersuppror när hon känner att han verkligen går över hennes gränser. Vi behövde göra om den här operan. Den var ju lång. Vi fick hjälp av att korta ned den, att skriva om och att också lägga till instrument som inte var aktuella , till exempel slagverk. Vi ville att publiken som kom till den här föreställningen, även om det här var den enda opera de var med om i hela sitt liv, verkligen skulle få en enastående upplevelse. Vi skrev också en ny text, baserad på det franska originalet förstås men på modern poetisk nutidssvenska. Vi spelade ute i , på Träff, alltså . Från början var det meningen att skulle vara på turné under det här året. Man skulle bygga om vårt undre maskineri därför att det är utslitet. Ombyggnationen fick skjutas upp, men vi tyckte att idén att spela i var bra. Som vår regissör sade: We have to get out to bring them back. Its like a circle. Operan har ju också ett uppdrag att spela för ny publik. Träff är inte någon teater, utan det är en skolaula. Det är egentligen gymnasiums aula. Det finns ingenting där som man förväntar sig på en modern opera eller teater. Jag blev lite nervös, men scenografen sade: Äsch, det här är underbart. Så här kan man göra. Det som var fick bli spelplatsen för orkestern. Sedan gjorde vi en forumteater med publiken i mitten. , , drog arbetet på skolan i gång med årskurs 6, 44 elever. åkte våra pedagoger ut och jobbade med barnen. De jobbade med texterna. De jobbade med musiken. De jobbade med drama, precis som man ska förbereda sig för att stå på scenen. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BARNS OCH UNGAS RÄTT TILL KULTUR 2010/11:RFR6 Det här arbetet vävdes in i skolans dagliga arbete också. Barnen fick ge namn åt sina rollkaraktärer. De skrev berättelser i svenskan om sina karaktärer. De ritade teckningar i sin bildundervisning. De hade kommunikation med kostymtecknaren. En del flickor hade slöjor och behövde ha speciella former av kläder för att det skulle fungera. En del av de här barnen hade faktiskt bara varit i när de kom in i det här projektet. Regissören jobbade som sagt på engelska. All undervisning och allt arbete där hon var med var på engelska. Vi ville att barnen skulle vara med i det som hände runt omkring också, till exempel skriva programmet. De i gruppen som var intresserade av det arbetet fick utbildning i intervjuteknik av vår programredaktör . På den bild som syns nu sitter en av flickorna och intervjuar regissören. Nästa bild visar kostymprovning inne på . Här testar en av maskerna. Ni kan i bakgrunden se autograf. De stora artisterna skriver sina namn på väggen. Allt är verkligen på riktigt. Här ser vi en liten groda som provar sin kostym . Det är kul att fota sig själv när man får vara en vacker ren, som på den här bilden. är det för repetitioner i scenografin ute på teatern. Just kaninen, som syns på den här bilden, blev sedan omnämnd i när recensionen av föreställningen skrevs. Man tyckte att han skulle satsa på en bana som skådespelare därför att han var så fantastisk. Sedan blev det föreställningar. I början när vårt team repeterade ute på skolan kunde eleverna hålla energin i . kan man alltså spela hela föreställningar. I början krävdes det fem lärare som var med vid föreställningarna och hjälpte till bakom scenen för att alla entréer och sortier skulle bli korrekta, men sista föreställningen behövdes inte det. Då satt alla i publiken. Barnen fixade det själva. Det här är också ett samarbete med i . Vi tänkte att ska man göra Skönheten och odjuret för mellanstadiebarn måste det också vara ett ungt kärlekspar. Vi tyckte också att det var fint att få den här blandningen mellan professionella det är 15 musiker på scenen, det är professionell dirigent och professionell teknik och de unga sångarna från som också fick en fantastisk erfarenhet genom detta. Vanligtvis när de är på praktik går de in i en roll och kör den, men här fick de mejsla ut sina egna karaktärer. De var med i hela repetitionsprocessen. Att få så mycket tid med en regissör var väldigt speciellt för dem. De är bara , men de gjorde fantastiska prestationer. Dessutom hade vi vår som är bas på . Han gör alla stora basroller. Han spelar pappan i föreställningen. Han blev pappa till hela produktionen. Han tog hand om eleverna från och var som en för dem. Han tog hand om alla de 44 ungarna, hjälpte dem till rätta och visade dem när det var svårt med musiken när vi repeterade. Han blev den här storpappan till hela projektet. Han älskade det. 2010/11:RFR6 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BARNS OCH UNGAS RÄTT TILL KULTUR Den sista bilden jag ville visa var en adress, för barnen har bloggat om hela processen. Man går in på /unga och sedan på Zémire och Azor. Där kan ni följa deras blogg. Det finns också små filmer med dem. har vi spelat klart ute i , men vi har ju produktionen, och den är gjord för att spelas utanför . kan vi ta den vart som helst. Vi skulle om vi ville kunna göra en tävling: Vem vill bli nästa Zémir och Azor-skola? Då kan man åka till eller vart som helst. Barnen får repetera och sedan kommer vi dit med produktionen, för vi kan spela den var som . Det var ett exempel på hur man kan jobba. Ordföranden: så mycket, ! Då går vi över till , Drömmarnas Hus i . : Hej och välkomna, säger jag, till en liten resa som jag ska ta med er på, nämligen till . Ni hör säkert att jag kommer från . Jag är verksamhetsledare på i . Drömmarnas Hus är en ekonomisk förening som bildades . var vi sju, som jag brukar säga nu i efterhand, idioter, för vi förstod inte mycket bättre. Vi ville nämligen förändra världen och vi ville göra det med hjälp av kultur för barn och unga. Sju kulturarbetare 1990, och vi var lite kloka för vi sade: Vi startar . Går det inte säger vi bara att det var ett aprilskämt. Det har gått. står jag här, och vår verksamhet har växt. Det är sedan och vi är ett stort tak, brukar jag säga, ett paraply för en mängd kulturarbetare. betalade vi ut lön till 82 personer. Vi samlar olika kulturarbetare, olika konsertformer utifrån de behov som finns, och utifrån detta arbetar vi. Det innebär att det kan vara allt från skådespelare och filmare till serietecknare. Det kan vara musiker, det kan vara rapartister, det kan vara konstnärer, är ni med? Det kan vara ett vitt spektrum. För oss är detta väldigt viktigt, därför att vi som kulturarbetare brinner för att visa på att vi kan vara en resurs och hitta möjligheter att jobba och verka. Det vi också har haft som ett av våra mål i Drömmarnas Hus är att arbeta i skolan. Där finns väldigt många barn. Nästan alla barn är i skolan. Detta har varit grunden för oss från allra första start. Vi har sagt att vi inte vill vara kulturen på besök, som kommer in, gör något lustfyllt och försvinner. Hur kan vi arbeta för att verkligen få in kultur i skolan? Vi måste arbeta med lärarna. Det första steget är att vi jobbar metodiskt med lärarna. De måste få en ingång i varför det är viktigt att jobba med kultur och hur de kan arbeta vidare när vi försvinner. Vi har på vår hemsida ni kan gå in och titta pedagogiska verktyg som lärare kan använda sig av för att jobba vidare. Det kan vara till exempel ett nätmagasin där barnen arbetar med att lägga upp texter, filmer, foto, serieteckningar och det är också något för lärarna att jobba med i skolan. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM BARNS OCH UNGAS RÄTT TILL KULTUR 2010/11:RFR6 Att närma sig skolan som kulturarbetare är inte alltid lätt. Ni vet att de har mycket att göra. Vi säger att vi är en resurs. Vi kommer att underlätta att nå de mål de har i skolan som barnen faktiskt ska uppnå. Vi har blivit så lustfyllda av att närma oss skolan, och vi fick som bästa kunskapsspridare inom kategorin Skola. Vi är ingen skola, och jag är oerhört stolt över att vi fick priset eftersom det visar att kulturen har kraft och möjlighet att verka i skolan. Vi jobbar också mycket med projekt. Många säger att projekt inte är bestående. Då ska ni komma ihåg att vi har existerat . Projektverksamheten har varit vår finansiering för att kunna göra det vi har velat göra. Ofta är en idé inte etablerad utan det är något nytt som man vill pröva och vill utveckla. Vi har fått stöd under . Vi har sökt pengar från all världens hörn. Jag ser att Allmänna arvsfonden är representerad här . Det är av stor betydelse att dessa möjligheter finns att prova nya idéer tillsammans med barn och unga. fick vi stöd från kommun. får vi ett permanent stöd från kommun för att verka i alla stads grundskolor. Vi är en resurs för stads grundskolor. Vi verkar inte bara i skolorna utan vi jobbar också . Precis som vi har pratat om tidigare anser vi att det finns ett behov av att vidareutveckla de saker vi jobbar med, det vill säga eleverna. Det innebär att vi har öppet hos oss kvällar, , alla lov. Alla barn från hela är välkomna. Vi befinner oss i . Vi huserar där. Vi har våra lokaler i . Det har vi haft sedan start. Vi finns i den gamla Rosengårdsbyggnaden, den gamla herrgården, ursprunget till . För oss är det självklart att vara där. Här bor flest barn och unga. Det kan inte bli mer kreativt än att vara där. Vi jobbar med en mängd olika projekt. Många av projekten genererar nya idéer och tänkesätt. Ett sådant exempel är . Det är en fantastisk grej. Körer står oftast still och sjunger. Vi jobbar med unga för att se hur det kan utvecklas. En dramapedagog och en körledare började jobba ute i Malmös skolor. Ni kommer senare att få se bilder om det jag pratar om. Det här blev oerhört efterfrågat. Många har aldrig sjungit. Tänk er de tuffa killarna i årskurs 9 stå där: Ska vi sjunga? Så kör de i gång och börjar arbeta med dem på golvet. Jag kommer direkt från en stor produktion i i SVT:s gamla lokaler ute på .