urf · GYA5URF2 · 2011-01-01 00:00:00 — Det kan noteras att samtliga utskottskanslier får utskick via e-post, dvs. rådsdagordningarna, den kommenterade dagordningen och ministerrådspromemoriorna. Utskottskanslierna har också tillgång till utskicksdatabas där utskicken, inklusive rådsdokumenten, finns samlade. Det förekommer också betydande olikheter beträffande vilken part som normalt tar initiativ till överläggningar. Det finns utskott vars överläggningar för det mesta initieras av , liksom utskott vars överläggningar initieras av utskottet självt. Det kan noteras att förefaller ta initiativ till överläggningar i förhållande till samtliga de utskott som departementet arbetar med. är ett belysande exempel, där överläggningarna med brukar begäras av utskottet, under det att överläggningarna med ofta sker på departementets initiativ. Överläggningarna med sker i regel också på ett tidigare stadium än de med . Även försvarsutskottet uppger att det är stor skillnad i attityd mellan de två departement vars sakområden berör utskottets sakfrågor Försvarsdepartementet och . Därutöver kan man notera att det i förekommit diskussioner om protokollföringen vid informationstillfällena. Det har framförts önskemål från oppositionen om att diskussionsprotokoll ska föras vid dessa möten. Det är inte ovanligt att departementet genom statssekreteraren kommer till respektive utskott en gång per termin för att informera om aktuella EU-frågor eller för att avlägga rapport om det avgående ordförandeskapet och ge information inför kommande ordförandeskap. Det kan noteras att socialutskottet inför varje informationstillfälle upprättar en lista över aktuella frågor som man önskar att statssekreteraren ska informera utskottet om. Frågorna på listan definieras både av utskottet och av departementet. Ett utskotts arbetsgrupp för med jämna mellanrum fördjupade diskussioner med statssekreteraren kring ett eller två aktuella ämnen. Det förekommer även att rättsråden från kommer till utskottet för att informera. De åtföljs då alltid av en politiker. Något utskott brukar få besök av ämnesråden från . Ett kansli har uppgett att man har regelbundna och goda kontakter med tjänstemän på representationen i . 6 SYNPUNKTER FRÅN KANSLICHEFER M.FL. 2010/11:URF2 6.6 Kontakterna med departementen Fackutskottens kontakter med departementen förefaller över lag vara goda. Några utskottskanslier har uppgivit att i början av mandatperioden var kritiskt inställt till att statsråden skulle behöva besöka oftare än förut. förefaller emellertid numera ha accepterat den nya ordningen, och protesterna har i stort sett upphört. I övrigt kan man notera att finansutskottets kansli har ett möte med tjänstemän i en gång per termin för att diskutera arbetsformer och säkerställa att fungerande rutiner upprätthålls. har två informationstillfällen per termin, inför vilka utskottet får en 2025 sidor lång promemoria från . Promemorian är en gedigen genomgång av hela fältet av EU-frågor och beskriver var i processen de olika frågorna befinner sig samt vad som kan förväntas ske härnäst. I promemorian återges regeringens ståndpunkt i dessa frågor. I vissa fall ges även en kort sammanfattning av hur medlemsländerna förhåller sig till förslaget, även om enskilda medlemsländer inte namnges. På detta sätt sker en kontinuerlig uppdatering av de faktapromemorior som skatteutskottet har fått. Vid dessa informationstillfällen kommer statssekreteraren tillsammans med finansrådet på Skatte- och tullavdelningen till utskottet. Kansliet träffar även regelbundet andra tjänstemän från . uppger att kansliet fått ett alltmer utvecklat samarbete med . Detta har inneburit att den information som utskottet och kansliet får har blivit alltmer fullödig. Handläggare från EU-samordningen kommer med jämna mellanrum till för att träffa kansliet. Vid dessa möten får kansliet bl.a. information om vilka lagförslag eller strategiska dokument som är att vänta. Även utbildningsutskottet har regelbunden kontakt med tjänstemännen på . Dessa besöker kansliet minst två gånger varje höst och varje vår. går man igenom aktuella frågor. Också miljö- och jordbruksutskottet understryker vikten av ett nära samarbete med tjänstemännen på departementet. Det kan slutligen noteras att kulturministern, utöver de sedvanliga informationstillfällena, kommer till kulturutskottet en gång varje höst för att presentera kulturbudgeten. Samarbetet mellan fackutskotten och uppges generellt fungera bra. Föredragande från nämnden brukar närvara vid fackutskottens överläggningar och informationstillfällen. Fackutskottens föredragande brukar likaså närvara vid när det är aktuellt. En kanslichef menade att det är i fackutskotten som sakfrågorna behandlas ordentligt, att ledamöterna i är generalister och att de därför inte kan tillföra särskilt mycket. En annan kanslichef uttalade att överläggningarna 2010/11:URF2 6 SYNPUNKTER FRÅN KANSLICHEFER M.FL. i utskottet förbereder och underlättar behandling och att de ledamöter som sitter både i fackutskottet och i nämnden tycker att den nuvarande ordningen är bra. Ett utskottskansli tyckte att ett visst dubbelarbete i fackutskottet och kunnat konstateras. har uttryckt önskemål om en bättre samordning mellan fackutskotten och nämnden. Kanslichefen underströk även vikten av att överläggningar hålls i ett tidigare skede i beslutsprocessen. har sina beslutssamråd , under det att en del fackutskott ofta har överläggning i samma ärende . finns det alltså vissa problem med dubbelarbete. Arbetsfördelningen mellan fackutskotten och behöver bli mer rationell, med renodlade roller. Informationen från fackutskotten till i fråga om överläggningarna och informationstillfällena kan bli bättre. Vissa utskott, t.ex. miljö- och jordbruksutskottet samt justitieutskottet, har utvecklat en bra praxis för EU-arbetet. Skillnaderna i utskottens hantering beror bl.a. på karaktären av de frågor som respektive utskott har att bereda. påpekar vidare att nämndens ledamöter också sitter i utskott och att samtliga utskott finns representerade i nämnden. Just den horisontella sammansättningen är en styrka vid nämndens samråd med regeringen. Förhållandet blir tydligt inte minst när frågor av bredare karaktär tas upp som berör olika rådskonstellationer och olika ministrar. I sin särskilda roll kan nämnden uppmärksamma eventuella oklarheter och skillnader i framställningar och ställningstaganden i olika frågor. En synpunkt som framfördes är att det inte är klart vad egentligen vill med EU-arbetet. Riksdagsledamöterna förefaller vilsna i fråga om beslutsprocesserna. 6.8 Kontakterna med representant i Utskottskanslierna har i varierande grad använt sig av representant i . Ett utskott har bett om bevakning av vissa frågor, exempelvis lagförslag, för kansliets räkning. I övrigt har utskotten främst haft kontakt med representanten inför olika möten och konferenser, vilket har varit särskilt påtagligt inför EU-ordförandeskap. I förhandlingarna med om fastställande av konferensdatum och underlag har representanten agerat förbindelselänk mellan kanslierna och tjänstemän. menar att representanten är en bra kanal till tidig information. Flera utskottskanslier uppger att de har haft mer sporadiska kontakter med representanten. har bjudit in honom till ett utskottssammanträde. Kansliet har även haft glädje av hans rapporter, vilka brukar leda till en del frågor från ledamöterna. menar att det kan förväntas att representanten får en utökad roll i och med Lissabonfördragets ikraftträdande. 6 SYNPUNKTER FRÅN KANSLICHEFER M.FL. 2010/11:URF2 kontakt med representanten i samband med möten och konferenser. har bl.a. fått hjälp att bevaka en resolution från , under det att kulturutskottet och näringsutskottet främst har haft kontakt med representanten inför resor till för upprättande av besöksprogram m.m. Kanslierna i skatteutskottet, civilutskottet, försvarsutskottet och utbildningsutskottet förefaller ha haft lite eller ingen kontakt med Brysselrepresentanten. På skatteutskottets område har inte samma betydelse som inom andra ämnesområden, eftersom skattefrågor inte avgörs genom medbestämmande. I de frågor som faller inom skatteutskottets sakområde har endast rätt att yttra sig. En sammanfattande slutsats är att det inte är tillräckligt för behov att ha enbart en person placerad i . IPEX () innebär ett utbyte av EU-relaterad information mellan parlamenten. Målsättningen är att stödja det interparlamentariska samarbetet i EU genom att erbjuda en plattform för elektroniskt utbyte av EU-relaterad information mellan parlamenten. Det omfattar bl.a. ett kalendarium för EU-möten och ett forum för informationsutbyte som motiveras av subsidiaritetskontrollen. Dokumenten på IPEX-sidan och den svenska nationella sidan uppdateras fortlöpande med uppgifter om det ansvariga utskottet och ankomstdatum. Det framgår hur långt ett ärende kommit i behandlingen, om regeringen lämnat en faktapromemoria eller om behandlat ärendet. I de fall ett kommissionsdokument eller en faktapromemoria behandlats i ett utskott läggs även betänkandet eller utlåtandet upp på den nationella sidan. För att underlätta planeringen av parlamentens arbete görs en sammanställning över aktiviteter. Information om återkommande möten med fackutskott, vissa organ och nätverk, liksom beslutade eller planerade ad hoc-möten, distribueras till berörda tjänstemän. När det gäller kansliernas syn på IPEX är de i stort sett samstämmiga. Samtliga fyller i IPEX, men de använder sig inte av systemet för att ta reda på vad systerutskotten i andra medlemsländer anser i en viss fråga. Anledningen tycks vara dels att systemet är för långsamt, dels att inte alla medlemsländer fyller i IPEX, eller att de gör det ofullständigt eller felaktigt. En åsikt som uttrycktes av många är att IPEX har en hög potential att bli en bra informationskälla men att det krävs mer ansträngningar från medlemsländerna. En kanslichef ansåg att instruktionerna om hur IPEX bör fyllas i har varierat och att det inte är helt klart hur man vill att kanslierna ska göra. 2010/11:URF2 6 SYNPUNKTER FRÅN KANSLICHEFER M.FL. Vid de tillfällen då man ansett att man behöver få veta hur andra länder förhåller sig i en viss fråga har ett av utskotten skickat en enkät till sina systerutskott. Ett annat utskott har skickat en fråga till övriga parlament via utredningstjänstens nätverk. Ett utskott upprätthåller regelbundna kontakter med systerutskotten i de nordiska länderna. 7 Synpunkter från EU-samordnare i Utredningen har intervjuat tio EU-samordnare från olika departement i . Under intervjuerna var det två av samordnarna som framförde viss kritik mot den nuvarande ordningen som de ansåg medföra dubbelarbete. Denna kritik berörde det faktum att en fråga kunde vara föremål för överläggning i ett fackutskott samma vecka som ett samråd om samma fråga skulle hållas i . Övriga samordnare uttryckte sig mer försiktigt och menade att den kritik ifrgan om dubbelarbete som inledningsvis funnits nu har avklingat. Mot själva mandatgivningen och ordningen för denna fanns inte några som helst invändningar. Däremot erinrades från några håll om att sammanträdena i ibland övergår i inrikespolitiskt betonade diskussioner. I anslutning till detta påpekade flera av de intervjuade att det händer att avvikande meningar anmäls av skäl som egentligen inte är relaterade till den aktuella beslutspunkten. När det gäller initiativen till överläggningar uttrycktes en viss förvåning över att fackutskotten inte kallar till överläggningar oftare och tidigare i beslutsprocessen. Någon av de intervjuade påpekade att det inträffat att ett fackutskott kallat till överläggning så sent att utskottet i praktiken har försuttit sin möjlighet att på något betydande sätt kunna påverka regeringens ståndpunkt. Några av departementens EU-samordnare underströk hur viktigt det är med kunskap om EU:s beslutsprocess. Mer informella kontakter mellan tjänstemännen i och välkomnades. 8 Synpunkter från representant i har en tjänsteman som är fast stationerad i . Representanten har ett kontor i lokaler och brukar även besöka en gång . I huvudsak består arbetsuppgifterna i att förse utskotten med information i EU-relaterade frågor, att informera om arbete i EU-frågor och att bistå utskott och ledamöter som reser till på studiebesök eller för att deltaga i konferenser. 8.2 Kontakten med utskotten Representanten menar att utskottens engagemang i EU-frågorna har utvecklats successivt. har han haft för vana att besöka utskotten när kommissionens årliga lagstiftningsprogram har publicerats. Hans avsikten har varit att förhöra sig om vilka sakfrågor kanslierna ansett vara särskilt viktiga. reform tar utskotten dock fler egna initiativ. De frågor som kommer från utskotten handlar mindre ofta än förut om tekniska frågor, som att hitta ett specifikt dokument. Frågorna har i stället blivit mer inriktade på innehållet i respektive förslag eller dokument. Representanten brukar skriva promemorior till utskotten om de frågor han bevakar. Frågor som berör flera utskott prioriteras framför smala frågor. Promemoriorna skickas till samtliga kanslichefer. De flesta publiceras därefter på Helgonät. Promemoriorna kan vara svåra att finna på intranätet. Om utskotten valde ut vissa frågor som de ville fördjupa sig i skulle det vara möjligt att förse utskotten med kontinuerlig information om dessa ärenden, t.ex. genom att informera om relevanta debatter i utskott som sänds på webben. Det vore mer effektivt om utskottens föredragande på detta sätt följde frågorna direkt via nätet. För att det ska vara lönt att lägga ned detta arbete krävs dock ett kontinuerligt intresse från utskottens sida. Detta innebär att utskotten skulle fortsätta att vara intresserade av frågan även efter det att t.ex. subsidiaritetsgranskningen har avslutats i . Det är nämligen sällan som hinner yttra sig före det att har förflutit. Det behövs över lag en större kontinuitet i utskottens bevakning av sakfrågorna. 8.3 Samarbete med andra medlemsländer Det är endast två eller tre medlemsländer vars parlament inte har en representant i . De nationella representanterna har interna möten en gång i 8 SYNPUNKTER FRÅN REPRESENTANT I 2010/11:URF2 veckan utom de veckor har session. Vid dessa möten utbyter representanterna information om bl.a. den politiska utvecklingen i medlemsländerna, t.ex. i samband med val, liksom om praktiska frågor och kommande interparlamentariska möten. Ofta deltar även tjänstemän från kommissionen. Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft är subsidiaritetsärenden en stående punkt på representanternas agenda. Information utbyts om bl.a. vilka ärenden respektive land har valt att granska. 8.4 Resurser och placering Det är svårt att kombinera arbetet med att upprätta promemorior med att arrangera studiebesök eller andra administrativa sysslor. Många parlament lägger större resurser på sina representanters bevakning av EU-frågor än . Parlament med två kammare har i regel fler än en representant i . Underhuset i har även en biträdande representant som är permanent placerad i . och har ett system med assistenter för sina respektive representanter. Dessa assistenter är i regel i slutfasen av sina studier och tjänstgör i i något halvår. Den finska assistenten finansieras bl.a. genom ett stipendium. Utredningens första iakttagelse är att det kontaktnät och de informella informationsvägar som representant har arbetat upp inte tycks nyttjas effektivt. Utredningen menar att samarbetet mellan utskott och representanten i större utsträckning borde syfta till att förse utskotten med sådan information som endast kan utvinnas genom informella kontakter i . Ett sådant samarbete förutsätter dock att utskotten definierar vilka sakfrågor man finner vara särskilt intressanta. Till yttermera visso krävs att detta intresse bygger på en vilja att följa sakfrågan genom hela EU:s beslutsprocess, vilken i regel sträcker sig bortom den tidpunkt då ärendet avgörs i . För att förbättra möjlighet att få inblick i vad som sker i rådsarbetsgrupperna vore det dessutom önskvärt att representanten hade någon typ av fast anknytning till den svenska representationen i . Representanternas placering vid är ändamålsenlig. De nationella representanterna kan utbyta information med varandra, och parlamentet erbjuder många bra informationskanaler. Placeringen vid ger möjlighet att skapa ett kontaktnät som ger chans att få informell information om vad som sker i och i rådet och även om andra medlemsländers ståndpunkter. Representanten uppger att det dock vore önskvärt med ett närmre samarbete med den svenska representatio- 2010/11:URF2 8 SYNPUNKTER FRÅN REPRESENTANT I De flesta andra nationella representanter har någon sorts fast anknytning till sin representation. Som exempel kan nämnas att den danske representanten har ett eget nyckelkort till och postfack i den danska representationen. Den franska representanten har ett eget tjänsterum på den franska representationen. Vissa representanter blir också inbjudna till veckomöten på sina respektive representationer. Fördelen med denna typ av kontakt är att den nationella representanten på ett effektivt sätt får ta del av information om vad som sker i de olika rådsarbetsgrupperna. 9 Kommissionen och parlamenten Detta avsnitt avser att ge en sammanfattning dels av Europeiska kommissionens syn på förbindelserna mellan kommissionen och de nationella parlamenten, dels av syn på förbindelserna mellan parlamentet och de nationella parlamenten. Syftet är att försöka klargöra vad som kan förvänta av dessa förbindelser framöver. 9.2 Kommissionens plan D lade kommissionen fram ett dokument benämnt Plan D för demokrati, KOM(2005) 494 slutlig. Planen var ett helt nytt initiativ, och avsikten var att försöka överbrygga klyftan mellan vad som generellt uppfattades som det byråkratiska och EU-medborgaren. I handlingsplanen formulerades följande övergripande målsättningar: ömsesidig nytta, löpande och öppen dialog, samarbete i nätverk för att dra fördel av varje parts politiska och administrativa kunnande samt återskapande av en bättre kontakt med medborgarna och deras valda företrädare. I planen angavs därutöver mål för att förbättra förbindelserna mellan kommissionen och de nationella parlamenten. Några av dessa mål var att lägga fram en årlig rapport om hur dessa förbindelser hade utvecklats, att stödja IPEX-samarbetet och att ordna informationsmöten i specifika frågor för de nationella parlamentens ständiga representanter i . Kommissionen har därefter presenterat en årlig rapport om förbindelserna mellan kommissionen och de nationella parlamenten. I avsnitten nedan ges ett sammandrag av de publicerade årsrapporterna. Dessa kan läsas som en redogörelse för vad kommissionen har gjort . Varje årsrapport aviserar dessutom vilka planer kommissionen har för det fortsatta samarbetet. I detta avseende är den senaste årsrapporten, den , den mest intressanta. tog kommissionen initiativ till en förstärkning av den politiska dialogen mellan kommissionen och de nationella parlamenten. I meddelandet En agenda för EU-medborgaren skall visa resultat, KOM(2006) 211 slutlig, det s.k. Barrosoinitiativet, framhöll kommissionen att det är av särskild vikt att de nationella parlamenten närmare involveras i arbetet med att utarbeta och genomföra EU:s politik, inte minst eftersom ett ökat deltagande från de 2010/11:URF2 9 KOMMISSIONEN OCH PARLAMENTEN I FRAMTIDEN nationella parlamenten kan bidra till att EU-politiken lättare kan anpassas till skiftande omständigheter och genomföras på ett effektivare sätt. Kommissionen beslutade att nya förslag och samrådsdokument skulle översändas snabbt och direkt till de nationella parlamenten. Kommissionen anförde vidare att om de nationella parlamenten får större möjligheter att yttra sig, kan detta förbättra arbetet med att utforma politiken. antog Europeiska kommission en årsrapport om förbindelserna mellan Europeiska kommissionen och de nationella parlamenten, KOM(2008) 237. Rapporten innehåller dels en redogörelse för kommissionsledamöternas arbetsbesök hos och övriga kontakter med nationella parlament , dels en sammanställning av de nationella parlamentens yttranden till kommissionen med anledning av kommissionens initiativ till en förstärkning av den politiska dialogen mellan kommissionen och de nationella parlamenten, Barrosoinitiativet. Rapporten i svensk språkdräkt inkom till , och efter beslut av talmannen hänvisades rapporten till för granskning i enlighet med 10 kap. 4 § riksdagsordningen. I ett särskilt avsnitt redogör kommissionen kortfattat för de effekter de nationella parlamentens yttranden har fått på den förda europeiska politiken. Kommissionen konstaterar att de nationella parlamentens yttranden inte varit begränsade till frågan om subsidiaritet, utan att de i många fall även har berört allmänpolitiska frågor i anslutning till innehållet i dokumentet eller förslagen. De europeiska institutionerna har enligt rapporten anammat de synpunkter som framförts av de nationella parlamenten. Kommissionen konstaterar att de nationella parlamentens yttranden kan bidra till en bättre inriktning på den förda europeiska politiken och slår fast att den för egen del kommer att ta hänsyn till de nationella parlamentens yttranden när nya förslag arbetas fram. I slutsatserna understryker kommissionen att dess relation till de nationella parlamenten styrs av en systematisk plan. Kommissionen betonar vikten av att ägna ytterligare uppmärksamhet åt den politiska dialogen med de nationella parlamenten. Det framgår att kommissionen har för avsikt att fördjupa dialogen med de nationella parlamenten genom att under påföljande år börja offentliggöra sina svar på de nationella parlamentens yttranden och förbättra sin organisation för ta hand om de nationella parlamentens yttranden. I sitt utlåtande /09:KU3 framhåller att det, med utgångspunkt i de konstitutionella förhållanden som gäller i , är regeringen som har huvudansvaret för uppgiften att företräda riket utåt. Utskottet framhåller vidare att regeringsformen saknar en uttrycklig reglering i frågan om möjligheter att kommunicera direkt med mellanfolkliga organisationer. Utlåtanden över EU-dokument får, enligt 9 KOMMISSIONEN OCH PARLAMENTEN I FRAMTIDEN 2010/11:URF2 mening, betraktas som preliminära synpunkter av konstitutionellt oförbindande karaktär. Utskottet understryker att behandling av ett utskottsutlåtande avslutas med att kammaren lägger utlåtandet till handlingarna. Utskottet konstaterar även att kommissionens beslut att översända nya lagförslag och samrådsdokument direkt till de nationella parlamenten kan bidra till en fördjupad debatt om unionsarbetet inom medlemsstaterna. Rapporten präglas av en strävan att sammanfatta de åtgärder den avgående kommissionen vidtagit för att stärka kontakterna med de nationella parlamenten, KOM(2009) 343 slutlig. I rapporten betonas att kommissionen utvecklat ett helt nytt förhållningssätt i sina förbindelser med de nationella parlamenten. Vikten av de nationella parlamentens bidrag till en väl fungerande union betonas. Kommissionen påpekar att det har hållits nära 500 möten mellan kommissionsledamöter och nationella parlament november 2005april 2009. Enligt rapporten tog kommissionen emot ungefär 200 yttranden jämfört med 168 mellan och slutet av 2007. konstaterar kommissionen att det är få förslag som leder till fler än sammanlagt tre yttranden. Några exempel på ärenden som tilldragit sig särskild uppmärksamhet är förslaget till gränsöverskridande sjukvård, meddelandet och förslaget om en översyn av den allmänna jordbrukspolitiken samt förslagen om energi- och klimatpaketet. I det stora flertalet fall överensstämde parlamentens hållning med den nationella hållning som medlemsstatens respektive delegation givit uttryck för i rådet. Kommissionen betonar dock att merparten av de nationella parlamenten kommenterar politiska frågor i anslutning till innehållet i kommissionens förslag. Bland de länder som nämns som extra engagerade återfinns bl.a. och .