rir · GZB515 · 2011-04-19 09:00:00 — Regeringen uttrycker i den bemärkelsen ett krav på ett resultat, som sedan Försvarsmakten i sin årsredovisning återredovisar. Problemen kring hur myndighetens uppdrag ska tolkas förstärks av att det givetvis ska ske inom ramen för lagar och regelverk. I dessa, och i förarbeten till dem, ingår begränsningar respektive resonemang kring hur och när myndighetens resurser ska kunna användas, som innebär att även här finns utrymme för tolkningar. Ett område som behöver förtydligas är Försvarsmaktens roll när det gäller att bevaka och skydda skyddsobjekt med civila brukare i samband med ökat behov vid en kris. Av granskningen framgår bland annat att det inom Försvarsmakten är oklart i vilken utsträckning det ska vidtas förberedelser för att kunna bevaka och skydda civila skyddsobjekt. Sammantaget lämnar regeringens styrning utrymme för tolkningar av under vilka omständigheter Försvarsmakten kan agera och vilka förberedelser myndigheten kan eller ska ha vidtagit. menar att regeringen har ett ansvar att se till att det finns förutsättningar för att Försvarsmakten kan fungera som en effektiv stödresurs och stärka krisberedskapen. Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser menar att förutsättningarna för att Försvarsmakten ska fungera som en effektiv och ändamålsenlig resurs för det övriga samhället i samband med kriser behöver förbättras. Mot bakgrund av granskningens iakttagelser lämnar ett antal rekommendationer. 7.6.1 Rekommendationer till regeringen kan konstatera att regeringen varit tydlig med att Försvarsmakten är en viktig resurs för samhället vid krissituationer och att det ska ske samverkan mellan Försvarsmakten och det övriga samhället. har regeringen framfört att Försvarsmakten ska lösa uppdraget med befintliga resurser och förmågor. har inget att invända mot detta i sak, men menar att uppgiften kräver förtydligande. Dels för att skapa tydlighet för Försvarsmakten och det övriga samhället, dels för att möjliggöra tydligare uppföljning avseende denna uppgift. Försvarsmaktens förberedelser i form av samverkan och planering för uppgiften kan utvecklas. menar att regeringen behöver ta ställning till vilken roll Försvarsmakten ska ha som ett stöd till samhället vid kriser och anser att det finns behov av att tydliggöra styrningen av myndigheten. lämnar därför följande rekommendationer: Regeringen bör förtydliga Försvarsmaktens uppgift att lämna stöd till samhället. Regeringen bör följa upp Försvarsmaktens arbete med planer och förberedelser för uppgiften. Regeringen bör säkerställa att samverkan sker mellan Försvarsmakten och det övriga samhället. Vidare vill uppmärksamma att Försvarsmaktens personalförsörjning är under förändring, vilket bör beaktas av regeringen även när det gäller myndighetens uppgift att bistå det övriga samhället. 7.6.2 Rekommendationer till Försvarsmakten anser att samverkan mellan Försvarsmakten och det övriga samhället behöver stärkas. Försvarsmakten bör därför i sin styrning i högre utsträckning prioritera samverkan med det övriga samhället. Försvarsmakten planerar att utveckla sin regionala ledning. ser positivt på detta, men vill betona vikten av ett lokalt perspektiv på samverkan. Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser lämnar därför följande rekommendation: Försvarsmakten bör i sin styrning tydliggöra att hemvärns- och förbandsresurser på lokal nivå ska ingå i myndighetens samverkan med det övriga samhället. menar även att Försvarsmaktens behov av att förbereda sig för att lämna stöd till samhället behöver klargöras. ser det som positivt att Försvarsmakten tagit fram en plan för stöd till samhället kopplad till ett visst scenario. anser att ytterligare planer kopplade till scenarier bör prioriteras. I detta arbete bör en bedömning ingå av vilka förberedelser myndigheten behöver vidta med hänsyn till de scenarier planerna utgår från. lämnar därför följande rekommendation: Försvarsmakten bör se över behoven av förberedelser för att kunna bistå det övriga samhället och redogöra för regeringen om detta. Vidare vill betona vikten av att samhället får en ökad insyn i myndighetens möjligheter att ge stöd. En ökad transparens är därför nödvändig för att krisberedskapen i sin helhet ska kunna stärkas. Det övriga samhället behöver få en större insyn i vilka möjligheter Försvarsmakten har att bistå, men även i vad som begränsar Försvarsmaktens möjligheter att bistå. Det kan till exempel handla om information om tillgängliga resurser. lämnar därför följande rekommendationer: Försvarsmakten bör ge det övriga samhället större insyn i Försvarsmaktens möjligheter att bistå samhället. Försvarsmakten bör i större utsträckning inkludera genomförd samverkan, planering och övning i bedömningen av sin förmåga att lämna stöd till samhället. Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 2010/11:1 Budgetpropositionen 2009/10:87 Skyddslagen 2008/09:140 Ett användbart försvar 2007/08:92 Stärkt krisberedskap för säkerhets skull 2005/06:133 Samverkan vid kris för ett säkrare samhälle 2004/05:160 Avveckling av militärdistriktsorganisationen 2002/03:119 Reformerad räddningstjänstlagstiftning 2001/02:158 Samhällets säkerhet och beredskap 1999/2000:30 Det nya försvaret 1995/96:12 Totalförsvar i förnyelse Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 2009/10:124 Samhällets krisberedskap stärkt samverkan för ökad säkerhet SOU 2001:98 Stöd för Försvarsmakten SOU 2003:32 Vår beredskap efter , 11 september-utredningen SOU 2005:70, Polisens behov av stöd i samband med terrorismbekämpning SOU 2008:50 Skyddet av skyddsobjekt Ds 2006:1 En strategi för säkerhet, Försvarsberedningen Ds 2004:30 Försvar för en ny tid Förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten Förordningen (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap. Förvaltningslagen (1986:223) Hemvärnsförordningen (1997:146) Lagen (2006:343) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser Lagen (1996:1059) om statsbudgeten Lagen (2003:778) om skydd mot olyckor Lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap Myndighetsförordningen (2007:515) Skyddslagen (2010:305) C Insats verksamhetsorder (VO) 2010, C Insats beslut 005/10 C Insats Oplan avseende Försvarsmaktens stöd vid kärnteknisk olycka, HKV 03 310:59498 (FFS 2002:7) Försvarsmaktens föreskrifter med Arbetsordning (FM ArbO) Försvarsmaktens utvärdering från stormen , HKV 03 310:68882 Försvarsmaktens utvecklingsplan 20112020 (FMUP 2011) Försvarsmaktens plan för stöd till samhället 2008, HKV beteckning 03 200: 77456 Hemställan om ändringar i förordningarna om förmåner till frivilliga, hemvärnsmän respektive instruktörer inom frivillig försvarsutbildning, , HKV 16 137:70746 H/TS 23 386:604, bilaga 1, 23 386:51392 Juridiska stabens kommentarer till förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet Operativa ramvillkor för hemvärnsförband, bilaga 1, HKV 01 631:61370 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser Planerings- och budgetdirektiv , HKV 23 100:56360 Promemoria om Försvarsmaktens stöd till det civila samhället, från Försvarsmaktens juridiska stab, Rapport från Perspektivstudien , HKV 23 382:63862 Rapport från perspektivstudien Det militärstrategiska utfallsrummet, bilaga 1, 23 382:51673 Spårbarhet och insatsförmågor, bilaga 2, 23320:51391 Underlag från Försvarsmaktens högkvarter om nationella insatser 2006 2009 Verksamhetsuppdrag 2010 och (prel.) 2011 10, HKV 23 386:68997 Informationsfolder från MSB, Samverkans- och kärnkraftsövning Årlig kommunuppföljning 2009, enligt lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap, , MSB, dnr 2009-15075 Samhällets krisberedskap: Årlig uppföljning 2008, MSB, dnr 2009:1200 En strategi för förstärkningsresurser, dnr 2009-10825 Tidningen ; # 5-2010 Militärt stöd vid nationella kriser i de nordiska länderna. En översikt över strukturer i , , och . Underlagsrapport, , FOI-R--2944--SE Nationell säkerhet här och , , Kungliga handlingar och tidskrift, 2:a häftet 2009 Civil-militär samverkan i fredstida kriser och under höjd beredskap, , FOI-R--3006--SE Försvarsmaktens framtida roll i civil krishantering, , FOI Myndighetssamverkan vid nationell krishantering, Försvarsmakten och andra myndigheters förutsättningar för samverkan, , , , FOI-R--3063--S Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser Intervju med företrädare för försvarsutskottets kansli Intervjuer med företrädare för Försvarsdepartementet Intervju med företrädare för P7, Revingehed Intervju med företrädare för Livgardet Intervju med företrädare för P4, Intervjuer med företrädare för I19, Intervjuer med företrädare för hemvärnet, på central och lokal nivå (4 olika hemvärnsgrupper) Intervjuer med representanter från Försvarsmaktens högkvarter Intervjuer med företrädare för säkerhets- och samverkanssektion , och Intervjuer med företrädare för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) Intervjuer med företrädare för Intervju med företrädare för Västra Intervju med företrädare för kommun Intervju med företrädare för kommun Intervju med företrädare för Intervju med företrädare för Intervju med företrädare för Intervju med företrädare för kommun Telefonintervju med företrädare för Telefonintervju med företrädare för Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser Efter en tämligen normal vinter bildas ett djupt lågtryck över som senare drar in mot . går ut med en varning klass tre för orkan i sydvästra . Ovädret drar in från sydväst och drabbas sydvästra av stormvindar upp till orkanstyrka och kraftigt snöfall. Storm- och orkanvindarna samt ihållande snöfall varar i nästan och avtar . Ovädret drar då vidare österut, men i försvagat skick. Efter att ovädret passerat blir det genast kallare med temperaturer nedåt . Det kalla vädret består sedan under större delen av februari månad. Såväl stad som landsbygd och kustområden drabbas hårt av ovädret, och störningar eller avbrott uppstår i alla samhällsviktiga kommunikationer. Regionala och lokala elnät drabbas av omfattande skador och omfattande strömavbrott uppstår i hela området. Vägnätet blir till stora delar oframkomligt på grund av omkullblåsta träd och nedfallna ledningar samt snö och is. Även järnvägstrafiken i hela står stilla. Dessutom uppstår problem med regionens bränsleförsörjning. Telekommunikationerna bryts efter hand på grund av elavbrott och nedfallna ledningar och både mobilnätet och det fasta nätet fungerar bristfälligt eller inte alls. Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser har varit extremt varma och torra i hela . Det har varit ett mycket långvarit uppehållsväder och enligt brandriskprognos råder brandriskklass 45 E. har flera skogsbränder drabbat landet. är ett av de hårdast drabbade områdena. uppstår flera större bränder i olika delar av länet. Eftersom det är extremt torrt i mark och vegetation sprider sig bränderna mycket snabbt. Vinden och naturförhållandena bidrar till att bränderna är svårkontrollerade och accelererar i omfattning. Situationen blir mycket hårt pressad i hela länet. Flera brandfronter sprider sig snabbt, och tätare bebyggelse hotas. Enstaka bostadshus har redan fattat eld. Bränderna förstör ledningsstolpar och drabbar elnät och telenät. Bränderna orsakar även störningar i väg- och järnvägsnät. är bränderna fortfarande i full gång. Det varma och torra vädret håller i sig och väderprognosen ger inget hopp om nederbörd. Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser Bilaga 2 Enkätundersökning till länsstyrelser och kommuner om Försvarsmakten Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser har på uppdrag av medverkat i genomförandet av en enkätundersökning inom ramen för en granskning av Försvarsmaktens förmåga att bistå samhället i samband med allvarliga kriser. Enkätundersök ningen riktar sig till kommuner och länsstyrelser. Denna bilaga utgör en kvalitetsdeklaration av undersökningen. En kvalitetsdeklaration har som ambition att beskriva alla olika moment i undersökningen på ett sådant sätt att en användare av statistiken har möjlighet att bilda sig en uppfattning om undersökningens kvalitet. Denna kvalitetsdeklaration följer kapitelindelningen i skriften Kvalitetsbegrepp och riktlinjer för kvalitetsdeklaration av officiell statistik av i deras serie Meddelande i Samordningsfrågor 2001:1(MiS). Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser Målstorheterna i undersökningen baseras på frågeformuläret. Undersökningsenheter utgörs av ett landets kommuner och samtliga länsstyrelser. Mer information om ram och population återfinns i tabell 3. Den fullständiga enkäten återfinns i bilaga 1. De statistiska mått som används är procentandelar. Resultaten från granskningen redovisas som en total, uppdelat efter typ av organisation respektive kommunens avstånd till förband. Redovisningsgruppen avstånd till förband har bildats med utgångspunkt från avståndet till närmaste förbandet för respektive kommun. Dessa avstånd beräknades med utgångspunkt från en geografisk koordinatsättning av respektive kommun och förband. En kommuns koordinater motsvarande en kommuns geografiska mittpunkt - bestämdes utifrån befolkningstäthet. Ett förbands koordinater likställdes med koordinaterna för den kommun i vilken förbandet var lokaliserat. Koordinaterna för respektive kommun inköptes från SCB. Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser Kommunens avstånd till förband I undersökningen efterfrågas såväl nuvarande förhållanden som förhållanden de två respektive fem . Undersökningen ingår inte i något statistiksystem utan är en enskild undersökning. Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser Statistiken baseras på en urvalsundersökning gällande kommunerna och en totalundersökning gällande länsstyrelserna. Utöver objektsbortfall förekommer även bortfall på enskilda frågor (partiellt bortfall). En vanlig uppdelning av osäkerhetskällor1 är urval och skattningsförfarande, ramtäckning, mätning, svarsbortfall och bearbetning. Vi redogör nedan för vart och ett av dessa källor. Undersökningen riktar sig till såväl kommuner som länsstyrelser. När det gäller länsstyrelserna har samtliga länsstyrelser tillfrågats, det vill säga en totalundersökning har genomförts, varför det inte föreligger något urvalsfel gällande länsstyrelserna. När det gäller kommunerna ingår ett urval på 140 av landets 290 kommuner i undersökningen. Urvalet är stratifierat utifrån kommunens avstånd till närmsta förband samt städer där Försvarsmakten har säkerhets- och samverkanssektioner. Se tabell 2 för mer information om urval och stratumindelning. används termen felkällor som synonym till osäkerhetskällor. Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser Avstånd till förband/ kommun med säkerhets och Mindre än till förband Mer än till förband I och med att bortfall uppstod, se vidare avsnitt 2.2.4, kan det finnas behov av att kompensera för bortfallets potentiellt snedvridande effekt. I denna undersökning har bortfallskompensation genomförts med rak uppräkning inom strata. Med detta förfarande gör man antagandet att bortfallets egenskaper är desamma som egenskaperna för de svarande. Målstorhet i undersökningen är procentandelar och estimatorn ges av p= "k!r wk yk "k!r wk där r = {1,2,..., k,..., m}betecknar svarandemängden och m antal svarande. wk betecknar den bortfallsjusterade designvikten. yk=1 om kommun k har den efterfrågade egenskapen och 0 annars. Denna vikt har tagits fram med hänsyn tagen till urvalsdesign och det bortfall som uppstått i undersökningen. För skattningar av målstorheter inom olika redovisningsgrupper används ovanstående skattningsuttryck med skillnaden att yk sätts till 0 för kommuner som inte tillhör redovisningsgruppen. Om det skulle vara så att bortfallet i undersökningen inte har samma egenskaper som de svarande, kan ovanstående metod för att skatta andelar och antal personer inte sägas vara tillförlitlig. Utan att genomföra en bortfallsstudie, men återkontakter till en delmängd av bortfallet är det inte möjligt att besvara frågan om svarande och bortfall har samma egenskaper eller inte. Med osäkerhetskällan ramtäckning avses att den urvalsram som används antingen saknar kommuner/länsstyrelser som ingår i populationen (s.k. undertäckning) eller innehåller kommuner/länsstyrelser som inte ingår i målpopulationen (s.k. övertäckning). Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser Någon övertäckning återfinns inte i studien eftersom samtliga kommuner/ länsstyrelser arbetar med krisberedskap och ingår således i populationen. Någon undertäckning återfinns inte i studien eftersom samtliga kommuner/ länsstyrelser ingår i urvalsramen. Datainsamlingen påbörjades genom att ett e-postbrev sändes till ett urval av kommuner och samtliga länsstyrelser. Enkäten sändes till respektive kommuns/länsstyrelse officiella e-postadress med uppmaning om att vidarebefordra brevet till säkerhetssamordnare/beredskapssamordnare på kommunen respektive försvarsdirektör/beredskapsdirektör på . I det brev som skickades fanns information om undersökningen samt inloggningsuppgifter och en länk till webbenkätens startsida. efter enkätutskicket gjordes ett påminnelseutskick till kommunens/ officiella e-postadress. Därefter genomfördes telefonpåminnelser till de kommuner som ännu inte besvarat enkäten. I Tabell 3 nedan redovisas en sammanställning av datainsamlingen. Med mätfel avses att det registrerade värdet på en undersökningsvariabel, d.v.s. en fråga i frågeformuläret, inte överensstämmer med det sanna värdet. Det finns ett flertal anledningar till att detta kan inträffa. är av stor betydelse för eventuella mätfel. Frågorna i undersökningen har utformats av i samarbete med Statisticon. Innan datain samlingen påbörjades fick personer vid några kommuner och länsstyrelser lämna synpunkter på frågorna, som därefter justerades. Allmänt kan sägas att osäkerhetskällan mätfel är svår att utvärdera utan omfattande studier (vilka ligger utanför ramen för projektet). Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser Vi har inte några indikationer på att någon eller några av frågorna skulle ha fungerat sämre, t.ex. genom att det partiella bortfallet är stort. Detta kan tolkas som att för de kommuner/länsstyrelser som tagit sig tid att besvara undersök ningen har frågorna fungerat bra. Svarsbortfall kan delas upp i två komponenter: objektsbortfall och partiellt bortfall. Med objektsbortfall menas att svar saknas helt och hållet från en utvald individ. Med partiellt bortfall menas att en svarande har avstått från att besvara en eller flera frågor han/hon borde svara på. För att beräkna svars- och bortfallsandelar avseende objektsbortfall använder vi den standard som tagit fram.2 Ett (ovägt) svarsandelsmått beräknas SA(ovägt) = Tabell 4 nedan redovisas undersökningspopulation och svarsandel för kommun respektive länsstyrelse. För att mäta i hur stor uträckning respondenterna besvarat enkäten fullständigt redovisas i Tabell 5 nedan antal kommuner och länsstyrelser som svarat på respektive fråga i enkäten (med undantag för de öppna frågorna). Standarden finns tillgänglig på Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser Antal kommuner som besvarat respektive fråga Antal kommuner/länsstyrelser Totala antal kommuner/länsstyrelser som skall besvara frågan Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser Antal kommuner/länsstyrelser Totala antal kommuner/länsstyrelser som skall besvara frågan *Enbart en delmängd av respondenterna skall besvara denna fråga. Från den rådatafil med enkätsvar som är resultatet av datainsamlingen har Statisticon genomfört bearbetningar av datafilen till en färdig analysdatabas. Med analysdatabas avses en databas vilken är färdig för sammanställningar av resultattabeller. I bearbetningsarbetet har bland annat följande moment genomförts: Kontroll av värden på samtliga variabler Åsättande av frågetexter på samtliga variabler samt etiketter på värdena på samtliga kategoriska variabler Kontroll av logiska hopp i enkäten Inga osäkerhetsmått redovisas i tabellrapporten. Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser Undersökningen är av engångskaraktär och är ej återkommande. Preliminära resultat levererades . gjordes den slutliga leveransen. Preliminära tabeller levererades enligt överenskommelse . Den definitiva sammanställningen levererades enligt överenskommelse . Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 4 Tillgänglighet och förståelighet Resultaten från granskning publiceras på hemsida samt i rapportserie. Presentationen av resultaten framgår av tabellrapporten. Presentationen av kvalitetsdeklarationen framgår av detta dokument. Presentationen av granskning framgår av deras rapport. Dokumentationen av resultaten och genomförande av undersökningen framgår av denna rapport. Frågor rörande undersökningens genomförande kan ställas projektledare (, ) på . Frågor rörande tabellverket och kvalitetsdeklarationen kan ställas till (, ) på . Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser Undersökningsledare för enkätundersökningen till kommuner och länsstyrelser gällande försvarsmaktens stöd till samhället och tillika författare av detta dokument har varit på . Utöver detta har även , och medverkat i arbetet med undersökningen. 1.Har ni haft någon form av kontakt med Försvarsmakten avseende ert krishanteringsarbete ? ¨Nej à Fortsätt till fråga 5 2.Vilken form av kontakt har ni haft med Försvarsmakten ? (fler svarsalternativ kan anges) ¨Deltagande i gemensamt nätverk ¨Annan form av kontakt, nämligen: 3.Vilka organisatoriska enheter inom Försvarsmakten har ni haft kontakt med ? (fler svarsalternativ kan anges) ¨Säkerhets- och samverkanssektionen ¨Annan, nämligen: Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 4.Hur ofta har ni träffat representanter från Försvarsmakten ? ¨Någon enstaka gång ¨Har inte träffat representanter från Försvarsmakten 5.Har ni deltagit i övningar knutna till krishantering ? ¨Nej à Fortsätt till fråga 8 6.Har Försvarsmakten medverkat i någon av dessa övningar? 7.Vem har tagit initiativ till dessa övningar? (flera svarsalternativ kan anges) ¨Annan aktör, ange vem/vilka: 8.Hur viktigt anser ni att det är att ha övningar avseende krishantering tillsammans med Försvarsmakten? ¨Inte alls viktigt Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 9.Nedan följer några påståenden om er samverkan med Försvarsmakten. Hur väl stämmer dessa med er uppfattning? A) Vi har en etablerad B) Det är tydligt hur vi ska söka stöd från samband med en kris C) Samverkan med en viktig del av vårt 10.Har ni befunnit er i en krissituation ? ¨Nej à Fortsätt till fråga 13 11.Har ni tagit emot stöd från Försvarsmakten i samband med en krissituation ? ¨Nej à Fortsätt till fråga 13 12.Hur uppfattade ni stödet från Försvarsmakten i samband med krissituationen? 13.Har ni en krishanteringsplan? ¨Nej à Fortsätt till fråga 15 14.Ingår Försvarsmakten i något avseende i er krishanteringsplan? Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 15.Förväntar ni er att få stöd från Förvarsmakten vid en krissituation? 16.Nedan följer några påståenden om Försvarsmaktens roll i det svenska krishanteringssystemet. Hur väl stämmer dessa med er uppfattning? är en viktig aktör har en tydlig roll C) Det är tydligt vad lämna för stöd till oss borde ha en mer roll i det svenska 17.Vid vilka sorters krissituationer skulle ni ha behov av stöd från Försvarsmakten? A) Extrema natur- och B) Tekniska kollapser C) Smitta/ D) Antagonistiska hot/ social oro (sabotage/ terrorism/upplopp) E) Annan, nämligen: Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 18.Känner ni till vid vilka krissituationer Försvarsmakten kan bidra med stöd? ¨Nej, följande skulle behöva klargöras: