rir · GZB521 · 2011-05-31 09:00:05 — Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning X= övrig tid grundutbildning Y=övrig tid forskning Relation mellan X och Y: Y=0,32X För att motsvara kostnadsfördelningen måste 0,22 av övrig verksamhet höra till grundutbildningen och 0,10 gå till forskningen. Beräkning för att resursallokeringen ska motsvara kostnadsfördelningen, hänsyn tagen till löneskillnader I tabell B5.2 framgår hur övriga kostnader måste vara fördelade för att stå i proportion till kostnadsfördelningen för redovisningsområdena (forskningen stod för av lärosätenas totala kostnader, och grundutbildningen för ). Fördelning av resurser för att nå kostnadsfördelning Övrig tid* kostnad 0,23*200,85=46,20 0,22*200,85=44,19 0,45*182,95=82,33 0,10*182,95=18,30 Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Bilaga 6 Skattningar av samfinansiering har med empiri från lärosätenas årsredovisningar, enkätsvar, fallstudie och statistik framtagen av SUHF skattat hur mycket av lärosätenas basanslag som är uppbundet i samfinansiering för externa Samtliga data avser redovisning och alla uppgifter redovisas i löpande pris. Nedan redovisas hur studien av budgetar från kemiska institutionen vid har genomförts. Därefter beskrivs hur samfinansieringsbehovet vid övriga lärosäten har skattats. vid har valts, eftersom det var den enda institutionen i fallstudien som systematiskt upprättat projektbudgetar och lärosätet var det enda som då fallstudien gjordes hade ett utvecklat budgetverktyg. Därtill har en digitaliserad kontraktsdatabas.188 Vid institutionen för kemi fanns budgetar upprättade i verktyget för 81 av 136 pågående projekt, vilka har kunnat ta del av. forskningsprojekt där budget saknades, hade 18 ett utgående saldo på . Nio av de upprättade budgetarna innehöll inte uppgifter om samfinansiering. har ur budgetarna tagit fram uppgifter om de avdrag som finansiären tillåter för att täcka lokalkostnader och indirekta kostnader. Därtill har uppgifter hämtats om ingående saldo, bidrag som betalts in , utgående saldo, samfinansiering, totala kostnader och beviljat bidrag som ännu inte betalats in till lärosätet. Det bör noteras att det här är ett exempel baserat på en institution med en förhållandevis liten andel externt finansierad forskning. Andel var , vilket ska jämföras med genomsnittet på för landets lärosäten. var de indirekta kostnaderna och lokalkostnaderna relativt höga, motsvarande ett påslag på . Exemplet är därmed inte representativt, men ger en god inblick i relationerna mellan dagens och framtida samfinansieringsbehov. 188 Fallstudieintervju 15 och 17. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Uppgifter om institutionens sammanlagda samfinansiering har hämtats från institutionens ekonomiska redovisning. Den totala kostnaden för samfinansiering uppgick till . redovisades intäkter av samfinansiering motsvarande . Bruttobeloppet för samfinansiering uppgick därmed till . Därutöver har fakultetens lokalanslag bidragit med ytterligare till hyra för externa projekt.189 Det totala samfinansieringsbehovet uppgick därmed till . Det motsvarar av kostnaderna externfinansierade projekt hade (dvs. intäkter av bidrag), eller av institutionens basanslag. Det bör noteras att institutionen i detta fall inte har behövt bära hela kostnaden för samfinansieringen själv, då fakulteten bidragit till lokalkostnaderna. Skattning av utlovad framtida samfinansiering Det framtida samfinansieringsbehovet för lokalkostnader och indirekta kostnader kan skattas utifrån volymen oförbrukade bidrag och beviljade bidrag som ännu inte har betalats in. Vid den aktuella institutionen uppgick den totala volymen oförbrukade bidrag 2009 till nästan , och de beviljade bidrag som ännu inte hade betalats ut uppgick enligt de tillgängliga projektbudgetarna till . Skattningen av samfinansieringsbehovet har beräknats utifrån de ovan angivna värdena med antagandet att även dessa bidrag har ett samfinansieringsbehov motsvarande i genomsnitt av kostnaderna som institutionen hade för bidragen som förbrukades 2009. Utifrån denna skattning utgör den redan utlovade framtida samfinansiering för oförbrukade bidrag totalt , varav de studerade projektbudgetarna (81 st) stod för . Därtill skulle ytterligare vara utlovade i framtida samfinansiering för de projekt som hade beviljade, men ännu inte inbetalade, bidrag. Dessa bidrag kommer dock att betalas ut . Skattning av samfinansieringsbehov i relation till olika finansiärer Samfinansieringsbehov i förhållande till olika bidragsgivare har studerats via de projektbudgetar som ingår i undersökningen. Den systematiska redovisning som finns i de budgetar som har upprättats på institutionen gör det möjligt att 189 Ekonomisk redovisning, e-post ekonomiansvarig, , . Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning också ta fram uppgifter om kostnader fördelade på olika poster. I budgetarna redovisas även det påslag, vanligen mellan , som institutionen belastar projektet med utifrån kostnaderna för lön och drift.190 Trots den detaljerade informationen är det svårt att se ett tydligt förhållande mellan den samfinansiering som är bokförd och de kostnader som projekten har haft. Variationen är stor, främst på grund av stora förändringar i kostnadsbilden då exempelvis medel återförts till projekten. Detta är ett resultat av införandet av SUHF-modellen. Det innebar att de avlyft för att kompensera indirekta kostnader på central nivå, som gjorts på tidigare inbetalade men ännu inte förbrukade bidrag, nu ska betalas direkt av projektet men först då kostnader uppstår. Detta har inneburit att medel som tidigare bokförts som kostnader nu återförs till projekten. Justeringar i löneutbetalningar, där redan utbetalade löner återförs gör också det svårt att jämföra redovisad samfinansiering med projektets totala kostnader. Skattning av samfinansieringsbehov utifrån OH-gap En skattning har kunnat göras av hur stort behovet av samfinansiering skulle vara om alla projekt antogs ha kostnader för löner och drift. Skattningen av samfinansieringen utgår från mellanskillnaden mellan det påslag institutionen belastat projektet med och hur stor del av bidragen som får användas för att täcka dessa kostnader. Denna mellanskillnad multipliceras sedan med projektets totala kostnad (men där samfinansiering med basanslag har dragits ifrån). Där uppgifter om villkor saknas har information kunnat inhämtas från kontraktdatabasen. Resultatet av skattningen ger något som skulle kunna ses som en maximinivå för samfinansiering för att täcka lokalkostnader och indirekta kostnader. Utfallet av en genomgång av de 81 budgetarna blev att samfinansieringsbehovet var nästan dubbelt så stort som det faktiska utfallet i Det kan tolkas som att en stor andel av bidragen utgick för stöd till andra typer av verksamhet än löne- och driftskostnader i forskningsprojekt (dvs. som stöd till apparatur och annan utrustning). Därtill kan skillnaden mellan det skattade beloppet och den faktiska samfinansieringen bero på att skattningen ger ett bruttobelopp, medan det faktiska utfallet är ett betydligt lägre nettobelopp. 190Lokalkostnader , universitetsgemensamma kostnader , fakultetsgemensamma kostnader och institutionsgemensamma inkl. IT . Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Skattning samfinansieringsbehov vid 29 lärosäten har skattat behovet av samfinansiering vid 29 lärosäten utifrån HSV:s statistik över intäkter av bidrag fördelat på olika typer av finansiärer. För att beräkna hur mycket av de indirekta kostnaderna dessa olika finansiärer täcker har stickprov på avtal för projektbidrag gjorts i universitets kontraktsdatabas. Med hjälp av dessa uppgifter har viktade medelvärden för samfinansieringsbehovet kunnat beräknas för de olika lärosätena. värden har sedan kombinerats med de uppgifter lärosätena har lämnat om sina indirekta kostnader för forskning.191 Uppgifterna har slutligen jämförts med uppgiven samfinansiering i lärosätenas årsredovisningar 2009. Forskningens lokalkostnader och indirekta kostnader För att kunna skatta behovet av samfinansiering behövs uppgifter om lärosätenas lokalkostnader och indirekta kostnader. Vissa finansiärer och lärosäten träffade 2003 en överenskommelse som innebar att lärosätena skulle få använda ett påslag om för att täcka indirekta kostnader och ett påslag om att finansiera forskningens direkta lokalkostnader. De faktiska kostnaderna skattades dock till att motsvara ett påslag om sammanlagt 52 procent.192 I och med implementeringen av SUHF-modellen finns nu förutsättningar för lärosätena att beräkna de fulla kostnaderna per redovisningsområde. Enligt de uppgifter lärosätena har lämnat, i den genomgång SUHF har publicerat, uppgår de indirekta kostnaderna till i genomsnitt . Detta motsvarar ett påslag på direkta kostnader med 25 procent.193 Figur B6.1 antyder att det finns ett visst mått av stordriftsfördelar. Det förefaller vara lättare att hålla nere de indirekta kostnaderna vid större lärosäten. Bland de mindre lärosätena är spridningen betydligt större och den genomsnittliga nivån ligger på av de totala kostnaderna, vilket motsvarar ett påslag på 40 procent.194 191Redovisade i SUHF:s genomgång av hur den nya redovisningsmodellen implementerats vid lärosätena (2011), s. 3236. 192Mattsson (2011), s. 11 och 39. 193I exemplet kan vi anta att de totala kostnaderna är , om de indirekta kostnaderna utgör motsvarar de och därmed de direkta kostnaderna . Skillnaden uppkommer på grund av att vid beräkning av andel av total kostnad är nämnaren större, 20 av 100, än då beräkning görs av hur mycket detta motsvarar om man gör påslag på de direkta kostnaderna, 20 av 80 (80*1,25 = 100). 194Mattsson (2011), s. 3637 och 39. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Andel indirekta kostnader av totala forskningskostnader i förhållande till forskningsvolym, i Källa: (2011), SUHF-modellen i verkligheten, s. 36 och 62. Anmärkning: Konstnärliga högskolor ingår ej. De presenterade skillnaderna i indirekta kostnader ska dock tolkas med försiktighet. Lärosätena beräknar vad som ingår i indirekta kostnader lite olika. Vissa lärosäten eller institutioner kan redovisa en kostnad direkt knuten till en kostnadsbärare, en så kallad direktifiering av kostnaden, medan andra redovisar samma utgift som en indirekt kostnad. Dessutom använder en del lärosäten lön som bas, medan andra använder både lön och drift vilket påverkar utfallet. Det kan även finnas en benägenhet hos lärosätena att fördela mer kostnader för stödverksamhet på utbildning än på forskning för att lättare kunna attrahera externa finansiärer. Mot denna bakgrund rekommenderas i SUHF:s genomgång att finansiärer framöver ska utgå från beräknad totalkostnad för ett projekt och inte bara från nivån på de indirekta kostnaderna då de tar ställning till olika projekt.195 Forskarens arbetsrum och andra lokaler som används för forskning räknas som direkta kostnader. De totala lokalkostnaderna vid lärosätena uppgår till i genomsnitt 22 procent.196 Av dessa avser en del stödverksamhet och en del kärnverksamhet i form av grundutbildning eller forskning. Forskningens direkta lokalkostnader uppskattas i SUHF:s genomgång till av de totala kostnaderna. Om dessa lokalkostnader adderas till forskningens genomsnittliga indirekta kostnader, , blir summan . Det skulle innebära ett behov av påslag på de direkta kostnaderna motsvarande i genomsnitt för att både täcka indirekta kostnader och lokalkostnader.197 Vid enskilda lärosäten kan dock ett betydligt större påslag 195Mattsson (2011), s. 28, 39 och 5354. 196HSV, Årsrapport , tabellbilaga tabell 19. 197Mattsson (2011), s. 39. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning krävas för att täcka dessa kostnader. Ett lärosäte i fallstudien hamnade inledningsvis på ett påslag på för att lokalkostnader och indirekta kostnader skulle täckas. Detta justerades dock ned till efter att nya beräkningar gjorts.198 Beräkning av tillåten finansiering av lokaler och indirekta kostnader För att beräkna hur mycket av kostnaderna som täcks av externa finansiärer har uppgifter hämtats från kontrakt mellan finansiär och lärosäte. Tabell B6.1 visar resultatet av skattningen av nivån för tillåtet uttag av indirekta kostnader. Skattningen är baserad på stickprov från universitets kontraktsdatabas. För de större finansiärerna har 510 kontrakt per finansiär tagits fram ur databasen. Alla genomgångna kontrakt gäller stöd till forskningsprojekt. Övriga finansiärer inom samma typ av finansiärsgrupp har antagits ha samma regelverk. Om kontrakt inte har återfunnits i databasen, antas den tillåtna finansieringen av indirekta kostnader uppgå till . Detta ger endast en approximativ nivå på tillåtet uttag. Den egentliga tillåtna nivån för enskilda kontrakt kan även för de finansiärer där stickprov har gjorts variera utifrån vilken typ av stödform det är fråga om. 198 Fallstudieintervju 27 och 35. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Skattad nivå på tillåtet uttag av kostnader för lokal och indirekta kostnader Finansiär/typ av finansiär 18 (73) (svenska och utländska) Företag (svenska och 10*** Anmärkning: *= 14 anger , 3 anger , 1 anger , 1 anger och 1 anger . **= 5 anger och 5 anger . ***=varierar mellan . Uppgifterna i tabellen har använts för att skatta ett viktat medelvärde för tillåtet bidrag för att täcka indirekta kostnader vid de olika lärosätena (bidragsvolym angiven av HSV multipliceras med tillåten overhead för varje finansiär vid de olika lärosätena och summeras sedan). Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Resultatet av denna skattning av tillåtet uttag från bidrag för att täcka indirekta kostnader framgår av tabell B6.2. Tio av de 25 lärosäten där nödvändiga uppgifter fanns tillgängliga hade eller mindre av basanslaget uppbundet för samfinansiering 2009. Resterande lärosäten hade ett skattat samfinansieringsbehov i storleksordningen av basanslaget. I tio fall av 17 följer det skattade samfinansieringsbehovet det i lärosätenas årsredovisningar uppgivna värdet (avvikelse ). Avvikelser mellan skattad samfinansiering och den volym som uppgivits i årsredovisningarna ska dock tolkas i ljuset av att skattningen endast ger ett ungefärligt värde. Viktningen har justerats för , eftersom som främst finansierar forskning vid med inriktning mot har tillåtit ett påslag på för att täcka lokalkostnader och indirekta kostnader. I beräkningarna av OH-gapet vid täckande av indirekta kostnader har här antagits att avser indirekta kostnader, dvs. att lokalkostnaderna utgör ca 15 procent.199 Detta ska jämföras med andra offentliga forskningsstiftelser som tillåter (Mistra). 199 Intervju med företrädare för . Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Indirekta kostnader (exklusive lokaler) och skattat samfinansieringsbehov, i procent som går till sam- som skulle behöva gå Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning som går till sam- som skulle behöva gå Källa: HSV NU-databasen för uppgifter om bidragsintäkter fördelat på finansiär; universitets kontraktsdatabas; (2011), SUHF-modellen i verkligheten, för uppgift om indirekta kostnader för forskning. Anmärkning: Uppgifter om samfinansiering i årsredovisningarna har jämförts med anslagsfinansiering av forskning enligt årsredovisningarna. Med tanke på den osäkerhet som finns i skattningen av den tillåtna nivån för uttag av indirekta kostnader liksom ett visst mått av osäkerhet i lärosätenas uppgifter om hur stor andel av de indirekta kostnaderna som belastar forskningen (2009 var första året detta redovisades), bör resultatet tolkas med försiktighet. Skillnader i indirekta kostnader mellan lärosätena kan också bero på olika sätt att redovisa kostnaderna och olika grad av direktifiering av kostnader, dvs. att samma typ av kostnad kan bokföras som indirekt kostnad vid ett lärosäte men som direkt kostnad vid ett annat. Det kan exempelvis vara fråga om att större projekt avlönar en administrativ funktion inom projektet. Det behöver inte betyda att forskningen totalt sett är mycket dyrare vid vissa lärosäten. Hela samfinansieringsbehovet har inte behandlats här. Till den redovisade samfinansieringen presenterad i tabell B6.2 ska även föras kostnader för lokaler som inte alla finansiärer ger täckning för. Eventuell samfinansiering i form av forskares basanslagsfinansierade forskningstid är inte heller inkluderad här. Motsvarande uppgifter används för att skatta hur mycket lärosätena har bundit upp sig i löfte om framtida samfinansiering i form av oförbrukade bidrag vid lärosätena. Resultaten av denna skattning presenteras i kapitel 6. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Styrning inom arbetsmarknadspolitiken mål, styrkort och Från många till en sammanslagningar av myndigheter Klassificering av kurser vid universitet och högskolor regeringens styrning och uppföljning Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter Inställda huvudförhandlingar i brottmål Hanteringen av mängdbrott en kärnuppgift för polis och åklagare Säkerheten i statens betalningar Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. i tider av kraftiga värdeförändringar. En granskning av åtta statligt bildade stiftelser och regeringen Informationsutbyte mellan myndigheter med ansvar för trygghetssystem har möjligheter till effektivisering utnyttjats? Den nordiska stridsgruppen 2008 - en del av EU:s Statliga stöd i alkoholpolitiken Påverkas ungas alkoholkonsumtion? Underhållsstödet för barnens bästa? Polisens brottsförebyggande arbete har ambitionerna uppnåtts? skatteavtal med andra länder effekterna av regeringens Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Kostnadskontroll i stora väginvesteringar? Statens insatser för att komma åt vinster från brottslig verksamhet ett bättre samarbete ger högre utbyte Förvaltningen av samhällsekonomiska metoder inom omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2011:9 Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet Lärdomar i ljuset av utvecklingen i 20052007 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk 2011:12 Statens stöd till studieförbunden En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser 2011:15 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 2011:16 Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning - förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? 2011:17 Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Ett (o)lösligt problem? 2011:18 Brottsutsatt Myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott 2011:19 Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? 2011:20 Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning