rir · GZB514 · 2011-04-14 09:00:00 — Av anslaget ska användas för att finansiera beredskap och indirekta kostnader för att genomföra internationella insatser som är i enlighet med /DAC:s riktlinjer för vad som kan klassificeras som bistånd. 220Årsredovisning 2009 Myndigheten för Samhällsskydd och Beredskap, sid. 42, och preliminära biståndsrapportering till /DAC: CRS++ for (excelfil), . 221Enligt uppgift från MSB . 222Till skillnad från MSB:som redovisar samma typ av bidrag som intäkt av anslag, detta enligt myndigheternas årsredovisningar och regleringsbrev 2009. 223Enligt FBA:s årsredovisning uppgick bidragsintäkterna till av totala intäkter (av ). Intäkter av anslag uppgick till (). 224Försening av beslut och utbetalning av medlen resulterade i att räntekontokrediten övertrasserades . Enligt intervju på FBA. Det framgår även av myndighetens årsredovisning 2009. 225Enligt FBA:s regleringsbrev 2009, Regeringsbeslut III:6, UF2008/14589/USTYR, daterat samt Protokoll I:3, UF2008/14588/PLAN, daterat . Svenska bidrag till internationella insatser RPS finansieras från två anslag RPS:s deltagande i internationella insatser finansieras helt genom anslag under utgiftsområde 5 och 7 som reglerar omfattning och inriktning för deltagandet. Anslagen används till såväl direkta kostnader som utlandsstyrkans andel av RPS:s indirekta kostnader och OH.226 Nedan bild ger en översikt av de olika finansieringsmekanismerna. Indirekta kostnader och OH 2009 Full kostnadstäckning av direkta kostnader genom avgifter. kostnader inkl OH belastar Uo 6. samma kostnader fördelas ut på olika Avräknas sedan biståndsbudgeten. I de indirekta kostnaderna ingår bl.a. kostnader för beredskap och materiel och andelen OH är . RPS Utlandsverksamhetens samtliga kostnader belastar anslagen i Uo 5 och Uo 7. Endast indirekta kostnader och OH fördelas ut på Uo 5 och Uo 7. Inga kostnader från Polisens andra verksamheter fördelas ut på dessa anslag. FBA Anslagen i Uo 5 och Uo 7 används till såväl direkta som indirekta kostnader och OH. Anslagsmedel får även användas för att finansiera avgifts- och bidragsfinansierad verksamhet utan begränsning. Underlag om storleken på indirekta kostnader och OH 2009 har inte presenterats under granskningen, varför en procentsats inte kan rapporteras här. 226 Intervjuer på RPS samt OH-fördelning 2009 för . Svenska bidrag till internationella insatser Totalt Uo 5 och Uo 7: 494 450 Svenska bidrag till internationella insatser Totalt Uo 5 och Uo 7: 904 619 I redovisningen ovan ingår inte anslagsposten för Kriminalvårdens personalbidrag. Svenska bidrag till internationella insatser Fördelning av medel till svenska myndigheter för sekonderingar Fördelning av medel till svenska myndigheter för sekonderingar ifrån deras givna anslag år 2010227 Tabell: Fördelning av medel till svenska myndigheter för sekonderingar från anslag till regeringens förfogande inom utgiftsområde 5 228 och utgiftsområde 7.229 U07 1:1. ap.28 227Utgiftsområde 5 1:2 anslagspost 1, och 2 samt utgiftsområde 7 anslagspost12 och13. 228Anslag 5.1:2 ap 4 till regerings förfogande uppgick till . 229Anslag 7.1:1 ap. 28 till regeringens förfogande uppgick till . Svenska bidrag till internationella insatser Svenska bidrag till internationella insatser Bilaga 4 Samverkansfunktioner och grupper Funktioner och grupper för samverkan och samordning på departementsnivå Beredningsgruppen för fredsfrämjande insatser (BFF) inrättades genom regeringsbeslut med uppgift att fortlöpande bereda och avge rekommendationer i frågor som rör den svenska försvarsmaktens deltagande i internationella militära fredsfrämjande insatser samt civila insatser för samma ändamål. Beredningsgruppen hade dessutom i uppgift att bereda frågor av principiell betydelse för svenska ställningstaganden till internationella fredsfrämjande insatser. Ordförande i gruppen var biträdande statssekreterare på med ansvar för fredsfrämjande insatser. Vice ordförande var statssekreteraren på Försvarsdepartementet. UD, FÖ och JU utser ledamöter. Sammanträde en gång . Operationsgruppen informell arbetsgrupp på tjänstemannanivå UD och FÖ möter representanter för FM (HK och ). Möten med inriktning på operativ hantering av svenskt deltagande i fredsfrämjande insatser. Beredningsgruppen informell arbetsgrupp på tjänstemannanivå. RK (UD, FÖ och JU) möter representanter för berörda myndigheter (FM, RPS, Sida, m.fl.) 230 SOU 1999:29, s. 52 Svenska bidrag till internationella insatser 1.Samverkansfunktion på statssekreterarnivå. Sammanträder vid behov med syfte att utbyta information och diskutera frågor om svenska bidrag till och verksamhet inom internationell civil och militär krishantering, inklusive . Sammanträtt 2 gånger 2010. Deltagare: ), statssekreterare (), statssekreterare (), (JU). 2.Afghanistansamråd på enhetschefsnivå med deltagande av berörda gruppchefer och handläggare (för det fall enhetscheferna är förhindrade att delta leds mötet på gruppchefsnivå eller handläggarnivå). Sammanträder med syfte att utbyta information och diskutera frågor om svenska bidrag till och verksamhet inom krishanteringsinsatserna i (ISAF, EUPOL, NTM-A, UNAMA). Deltagare: enhetschef , enhetschef , regeringens särskilda sändebud för och , enhetschef . Dessutom deltagande av FM och Sida. 3.Somaliasamråd på enhetschefsnivå (för det fall enhetscheferna är förhindrade att delta leds mötet på gruppchefsnivå eller handläggarnivå). Sammanträder vid behov med syfte att utbyta information och diskutera frågor om svenska bidrag till och verksamhet inom krishanteringsinsatserna relaterade till (, EUTM). Deltagare: enhetschef , enhetschef , regeringens särskilda sändebud för , och enhetschef . 4.UD SP - FÖ MFI-samråd på enhetsledningsnivå. Sammanträder månatligen med syfte att utbyta information och diskutera frågor om svenska bidrag till och verksamhet inom internationell civil och militär krishantering, inklusive . Deltagare: enhetschef , enhetschef , samtliga berörda på UD SP respektive FÖ:s enheter. 5.UD SP JU Po-samråd på biträdande enhetschefsnivå/gruppchefsnivå. Sammanträder ungefär med syfte att utbyta information och diskutera frågor om svenska bidrag till och verksamhet inom internationell civil krishantering, inklusive . Deltagare: bitr. enhetschef , biträdande enhetschef , samtliga berörda på UD SP respektive JU Po. 6.IDA-gruppen på biträdande enhetschefsnivå. Sammanträder ungefär med syfte att utbyta information och diskutera frågor om MSB:s deltagande i internationell civil och humanitär krishantering. Deltagare: enhetschef , bitr. enhetschef , enhetschef internationella insatser MSB, samtliga berörda på UD SP, FÖ SSK. 231 Enligt lista från UD, . Svenska bidrag till internationella insatser 7.Beredningsgruppen för personalärenden på gruppchefsnivå. Sammanträder månatligen med syfte att behandla aktuella rekryterings-/ sekonderingsärenden till civila krishanteringsinsatser, inklusive militärobservatörer. Deltagare: gruppchef, bitr. gruppchef och handläggare ; gruppchef och handläggare , handläggare och JU Po, representanter/handläggare för FM, RPS, FBA, MSB och Kriminalvården. Samordning och samverkan avseende SSR I samband med beslut om Svensk inriktning avseende säkerhetssektorreform (SSR) 2007 aviserades inrättandet av en samordningsmekanism: Nationella styrgruppen har i uppgift att föreslå inriktning och uppgifter som kontaktgruppen ska kunna genomföra. Deltagare: handläggare från UD, JU och FÖ. Nationella kontaktgruppen för SSR har i uppgift att genomföra de uppgifter som föreslås av styrgruppen. Gruppen har genomfört behovsanalys av SSR i och utvecklat ramverk för SSR-analys. Forumet används för informationsutbyte. har initiativ tagits till fler land-/regionspecifika arbetsgrupper under Nationella kontaktgruppen (, , regionalt i ). Månatliga möten med (FBA) som sammankallande. Deltagare: , Sida, Försvarsmakten, RPS, RKP, Försvarshögskolan samt ytterligare ett antal myndigheter i ett vidare samarbetsnätverk. Forum som leds av (FBA) leder ett tio-tal arbetsgrupper och samverkansforum för frågor som på olika sätt anknyter till myndighetens uppdrag. Nedan redovisas de grupper som har en tydlig koppling till svenska bidrag till internationella insatser: Referensgruppen för konflikt- och krishanteringsfrågor. FBA har sedan2002 regelbundet sammankallat till möten. Referensgruppen är ett forum för samverkan och samordning samt för informations-, kunskaps- och erfarenhetsutbyte. har det också i uppgift att vara forum för samverkan och samordning mellan svenska myndigheter rörande bidraget med civil personal och kompetens till internationella insatser. FBA sammankallar till möten ungefär . Deltagare: representanter för , , Försvarshögskolan, Försvarsmakten, , , , Sida, FOI, och . Svenska bidrag till internationella insatser Nationella kontaktgruppen för SSR (se ovan). Samverkansforum för utbildningsfrågor (SVF/U). Detta forum inrättades på FBA:s initiativ 2003. Forumet har i uppgift att stärka samarbetet och samordningen mellan myndigheter som sänder ut eller utbildar personal för internationell tjänst. FBA ansvarar för sekretariat och ordförandeskap och kallar till möte . Deltagare: utbildningsansvariga från Försvarsmakten, Försvarshögskolan, FOI, RPS, , , , MSB och Sida. Svenska bidrag till internationella insatser Bilaga 5 Kosovo och Bakgrund till det svenska engagemanget i Kosovo har sitt ursprung i sönderfall. förlorade Kosovo den autonomi som provinsen tidigare hade haft. I protest mot hårdare kontroll bildade kosovoalbanerna politiska partier i syfte att värna sina intressen och uppnå självständighet. Efter 1995 tilltog motsättningarna i Kosovo. inledde gerillarörelsen väpnat motstånd mot . Den serbiska motreaktionen riktades i hög utsträckning mot den kosovoalbanska civilbefolkningen. ledde det tilltagande våldet mot kosovoalbaner till att omvärlden blev alltmer engagerad i att stoppa övergreppen. NATO inledde sitt väpnade luftanfall mot . Luftkampanjen pågick till då gick med på att dra bort serbiska säkerhetsstyrkor från Kosovo och accepterade en NATO-ledd markoperation. FN:s resolution som säkerhetsrådet antog sanktionerade både FN:s () och NATO:s (KFOR) närvaro. Internationella samfundets närvaro i Kosovo har allt sedan början varit splittrat mellan NATO och Transitionsadministrationen () och den internationella säkerhetsstyrkan KFOR rapporterade till olika chefer. rapporterade till () som rapporterade vidare till FN:s generalsekreterare och slutligen till säkerhetsrådet. KFOR, rapporterade genom NATO:s befälskedja till Joint Force Commmand i och därefter vidare till Supreme Headquarters Allied Powers Europe (SHAPE). Det svenska bidraget till KFOR Regeringen föreslog 1999 att skulle medge att ställde en väpnad styrka till förfogande som ett svenskt bidrag till en internationell fredsstyrka i Kosovo (KFOR), beslutade att bifalla regeringens förslag.232 Det svenska bidraget bestod från början av en förstärkt mekaniserad bataljon placerad i Multinational Brigade Center med 232Svenskt deltagande i fredsstyrka i Kosovo. 1998/99:112, bet. 1998/99:UFöU2, rskr.1998/99:252. Svenska bidrag till internationella insatser huvudsakligt operationsområde omkring . Därefter har vid ett antal tillfällen beslutat om fortsatt svenskt stöd till KFOR.233 minskade det svenska bidraget till ett skyttekompani samt diverse stödfunktioner såsom underrättelseförband, stabsofficerare och militärpoliser. bestod bidraget av cirka 250 personer och ska insatsen reduceras till cirka 70 personer. Tyngdpunkten i det svenska bidraget har förskjutits mot samverkans- och observationsteam (LMT) och militär rådgivning som stöd till uppbyggnad av Kosovos säkerhetsstrukturer (SSR). Dessa bidrag utgör enligt regeringen ett naturligt led i utfasningen av den militära närvaron i Kosovo.234 Svenskt civilt stöd till Kosovo antog Kosovos parlament en självständighetsförklaring. har ett sextiotal länder erkänt Republiken överlämnade FN () ansvaret för rättsväsende och tull till kosovanska myndigheter och till EU:s rättsstatsinsats EULEX. har tidigare bidragit med poliser till . Sedan ansvaret överlämnades till EULEX har det svenska engagemanget helt övergått till EULEX. EULEX har cirka 1 600 internationella medarbetare, inklusive poliser, domare, åklagare och tulltjänstepersoner, samt cirka 1 000 lokala medarbetare. har bedrivit utvecklingssamarbete med Kosovo . Utvecklingssamarbetet uppgick till . är därmed en av de större bilaterala givarna till landet. För Kosovo har Sida betalat ut 2,4 miljarder . Av dessa utgjorde cirka 220 miljoner humanitärt bistånd.236 233Riksdagen beslutade att utöka mandatet till att även avse medverkan i gränsnära KFOR-operationer inne i tidigare f.d. jugoslaviska republiken () (bet. 2000/01:UU12, rskr. 2000/01:161). Mandatet var inte tidsbegränsat. Propositionen Den svenska Kosovostyrkans deltagande i den EU-ledda insatsen i Bosnien och (prop. 2006/07:51,bet. 2006/07:UU7, rskr. 2006/07:121). I proposition 2008/09:72 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (KFOR) föreslogs att skulle medge att regeringen ställde en svensk väpnad styrka bestående av högst 540 personer till förfogande för deltagande i KFOR till och med utgången av december månad 2010, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. beslutade att bifalla regeringens förslag till personalram, men att begränsa mandatets slutdatum till utgången av december månad 2009 (bet. 2008/09:UFöU2, rskr. 2008/09:153). 234Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (KFOR) Prop. 2009/10:37. 235Sverige erkände Kosovo . har ännu inte erkänt Kosovos självständighet. Kosovos konstitution kan därför endast tillämpas i de områden som kontrolleras av den kosovanska regeringen. 236Baserat på statistik från Sida. Svenska bidrag till internationella insatser Volymen för samarbetet förväntas även fortsättningsvis uppgå till . hade 71 civila utsända för att arbeta med återuppbyggandet av Kosovo genom EULEX.237 Bakgrund till nuvarande engagemang i antog resolution där en nationell säkerhetsstyrka, Assistance Force (ISAF) fick mandat under , kapitel XII, att framtvinga fred i landet. Genom FN:s säkerhetsråds resolution (2003) utvidgades mandatet till att omfatta hela och vissa ytterligare uppgifter. Sedan denna tidpunkt leds styrkan av Nato och uppgick till cirka 140 000 personer från ett knappt femtiotal länder. Den internationella säkerhetsstyrkans mandat har därefter förlängts , senast genom säkerhetsrådets resolution (2010). är på många sätt ett unikt fall såtillvida att det internationella samfundet har delat upp landet i olika regionala verksamhetsområden, så kallade Provincial Reconstruction Teams (PRT). Politiskt beslutades det så kallade som fungerade som ram för demokratiseringsprocessen efter fall. Denna följdes 2006 av en politisk överenskommelse benämnd Afghanistanfördraget i vilken afghanerna åtog sig att driva utvecklingen mot säkerhet, demokrati och respekt för rättsstaten och de mänskliga rättigheterna samt jämställdhet, samt mot ekonomisk och social utveckling. Det internationella samfundet åtog sig att stödja denna process. Till ramverket lades 2008 landets utvecklingsstrategi (ANDS) som behandlar hur ska uppfylla Afghanistanfördraget och FN:s millenniemål om minskad fattigdom och bättre levnadsförhållanden.238 Parallellt med den internationella säkerhetsstyrkan fortsatte och några andra länder att ha en militär närvaro i på bilateral basis. För att stödja återuppbyggnaden omvandlades FN:s närvaro i genom FN:s säkerhetsråds resolution av till en civil stödinsats: United Nations Assistance Mission in (UNAMA). Insatsens mandat har förlängts , senast i resolution (2010). 237Enligt FBA:s månatliga sammanställning. 238Informationen här hämtad från regeringens Afghanistanstrategi. Svenska bidrag till internationella insatser EU lämnar stora bidrag genom institutionernas och medlemsstaternas bistånd. uppgick stödet till . EU även genom Europeiska unionens polisinsats i (EUPOL). Polisinsatsen uppgår till knappt 300 personer. Svenskt bidrag till ISAF Regeringen lämnade över proposition2001/02:60 till . I den propositionen föreslog regeringen att skulle bidra med en mindre väpnad styrka till ISAF. beslutade (bet.2001/02: UFöU2) att bifall regeringens förslag. Det svenska deltagandet inom ramen för ISAF har därefter varit föremål för förnyade prövningar. tar på sig ansvaret att leda en regional enhet för säkerhet och återuppbyggnad i e (PRT MeS) i norra ansvarar för de fyra provinserna . Svenska civila bidrag till har gett bistånd till och har även haft flera perioder av samarbetsstrategier med landet. Mellan 2000 och mitten av 2010 har det bidragit med till genom utvecklingssamarbete och humanitärt stöd finansierat av Sida.240 Utöver utvecklingssamarbetet har bidragit med personal i form av personal till FN och andra aktörer i landet. Sedan EU etablerade sitt polisstöd European Union Mission in (EUPOL) 2007 har bistått med personal till denna. 239Regeringsbeslut FÖ2005/3020/MIL, Fö 2005/3050/MIL, 2005/2873/MIL: Svenskt övertagande av ledningen för ett regionalt säkerhetsteam i inom ramen för ISAF, . 240I enlighet med begärd statistik från Sida 3 . Svenska bidrag till internationella insatser Bilaga 6 Några internationella utblickar Den internationella utvecklingen har tydligt gått i riktning mot en ambition om tydligare koppling mellan civila och militära bidrag i internationella insatser. Stora internationella organisationer som FN, EU och NATO har utvecklat egna koncept och ansatser för ökad bredd och samstämmighet i de insatser som görs. På motsvarande sätt har flera enskilda länder utformat styrdokument och på olika sätt organiserat sin verksamhet för att möta behovet av ökad samverkan. För att kunna sätta in det svenska arbetet med samstämmighet och civilmilitär samverkan i ett vidare perspektiv har gett () i uppdrag att göra en kartläggning av hur några andra länder arbetar med civil-militär samverkan. Studien har framför allt fokuserat på , och som anses vara länder som kommit relativt långt i arbetet med samstämmighet och samverkan. Följande avsnitt baseras i hög grad på iakttagelser som FOI redovisat i sin studie, men även på andra studier och utvärderingar. Drivkrafter och strategier avseende civil-militär samverkan Den utlösande faktorn för olika länders arbete med civil-militär samverkan verkar ha varit ländernas erfarenheter från konflikterna på medan det som styr hur man arbetar med civil-militär samverkan i första hand är engagemanget i Afghanistan.241 Vikten av civil-militär samverkan är framför allt en fråga som drivits fram av ländernas försvarsdepartement och försvarsmakter. Koncept och doktriner kring civil-militär samverkan har, åtminstone inledningsvis, vuxit fram utifrån ett militärt perspektiv.242 241Denna iakttagelse har gjorts om , , , men även för , och . 242UK: Comprehensive Approach utvecklades ursprungligen av brittiska Försvarsdepartementet och . I UK har Försvarsdepartementet publicerat flera dokument med vägledning om civil-militär samverkan (Joint Discussion Note 4/2006, Joint Doctrine och nationella säkerhetsstrategin; Brittish Defence Doctrine med uppdatering 2009. NL:s förhållningssätt har tagit sig uttryck i modellen Defence-Diplomacy- Development som i hög grad baseras på erfarenheter från och . bygger på uppfattningen att de övergripande militära styrdokument som strategier som används i t.ex. förutsätter integrerade arbetsmetoder för att kunna lyckas. Försvarssidan har även varit pådrivande i DK där Försvarsmakten utformat ett danskt comprehensive approach koncept i Concerted Planning and Action (CPA) . (FOI 2010) Svenska bidrag till internationella insatser Samtliga tre länder i FOI:s kartläggning har formulerat avsiktsförklaringar av generell karaktär avseende vikten av en gemensam ansats och civil-militär samverkan i internationella sammanhang. övergripande policydokument utformats i interdepartementala processer men verkar i hög grad ha styrts utifrån militärens behov och syn på samverkan.243 I finns det inget formellt policydokument som tagits fram gemensamt av flera departement. I brittiska försvarsutskottets diskussion om Comprehensive Approach () var det flera som menade att en gemensam policy och doktrin borde utarbetas mellan utrikes-, försvarsrespektive biståndsdepartementen för att säkerställa tydligare ägarskap från alla parter. höjdes röster om att det är mycket prat om Comprehensive Approach men om policyn ska fungera förutsätter det tydligt ledarskap, politisk vilja och resurser.244 Samverkansforum på nationell nivå De policydokument som har formulerats på övergripande nivå har huvudsakligen fokuserat på att betona vikten av att tillämpa en integrerad ansats och arbeta i en andra samverkan. Policydokumenten har alltså inte varit särskilt styrande vad gäller hur arbetet med civil-militär samverkan ska utformas i konkreta termer. Å ena sidan är det inte helt klarlagt var ansvaret för civil-militär samverkan ligger, å andra sidan har samtliga tre länder etablerat samverkansforum på departementsnivå som på olika sätt hanterar bidrag till internationella insatser och stöd till länder i kris och konflikt. Både och har forum på ministernivå för beslut om övergripande prioriteringar om internationella insatser245. 243NL: Memorandum on post-conflict recontruction presenterades av Utrikes-, Försvars- och Biståndsministrarna. Dokumentet innehöll även aspekter om Justitie- och Inrikesdepartementens roller. DK: Samtaenkning af civil och militaer indsats i internationale operationer publicerades av Utrikes- och . har nytt dokument lanserats; , New Danish Framework for implementing an integrated/whole of government approach to stabilisation and reconstruction in fragile states. 245UK: , Interantional Relations and Development (NSID) har ansvarat för samverkan ur ett geografiskt perspektiv, denna kommitté ersattes med ett nationellt säkerhetsråd (). Oklart vilken roll den kommer få om civil-militär samverkan. DK: Enligt det nya ramverk som presenterades ska ministrarna för utvecklings-, utrikes- och försvarspolitik mötas för att bestämma politiska, geografiska och tematiska prioriteringar. Det är den högsta beslutande nivån. På beslutande nivå ska det även finnas en departements- och myndighetsövergripande styrgrupp som träffas . Svenska bidrag till internationella insatser har ett forum på statssekreterarnivå med regelbundna möten för beslut om insatser.246 Därutöver har det i samtliga tre länder etablerats landspecifika arbetsgrupper, särskilt vad gäller . Interdepartementala stöd- och samverkansfunktioner Utöver dessa samverkansstrukturer i form av styrgrupper, kommittéer och arbetsgrupper finns det även exempel på etablerandet av särskilda interdepartementala stöd/samverkansfunktioner. I bildades den så kallade Stabilisation Unit för att förbättra samarbetet över departementsgränserna och säkerställa tillgången på civil kapacitet att sända ut tillsammans med militären för att åstadkomma strategisk samstämmighet. har rollen utökats till att även inkludera stöd och koordinering av det departementsöverskridande planerings- och genomförandearbetet, bemanning av expertis, erfarenhetshantering, utbildning m.m. Stabilisation Unit ägs gemensamt av bistånds-, försvarsrespektive men är administrativt placerad på biståndsdepartementet.247 Det har dock förts fram förslag på att flytta enheten till Cabinet Office (motsvarande Statsrådsberedningen). I bildades ett interdepartementalt sekretariat med anställda från utrikesrespektive försvarsministerierna för att ge stöd till den etablerade departements- och myndighetsövergripande styrgruppen. Sekretariatet, som är placerat på utrikesministeriet, ska bland annat verka för integrerade planeringsprocesser, underlätta arbetet med att utveckla en resurspool för rekrytering av civila rådgivare samt ansvara för erfarenhetshantering.