rir · GZB516 · 2011-04-20 09:00:00 — Gransknings-, handläggnings- och justeringstid avser tiden för handläggarnas hantering i olika faser (det vill säga aktiv handläggningstid). 2.4.2Handläggningstider för ansökningar om behörighetsbevis Totaltiden, inklusive tid för eventuell komplettering, för en ansökan om behörighetsbevis är i snitt (motsvarar knappt ). Spridningen mellan ärenden är mycket stor även för denna ärendetyp (se tabell 2). Den halva av ärendena som återfinns i mitten av vårt material tar mellan 104 och (mellan cirka 3,5 och ). 56Jämfört med den totala mängden ärenden som vi granskat av ärendetyp 51 (totalt 9 253) är 246 stycken så kallade migrerade ärenden som är borttagna i beräkningen av tidsutfall. De borttagna ärendena har förts över till nuvarande ärende- och dokumenthanteringssystem och saknar därför tidsuppgifter. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Ansökningar om behörighetsbevis totaltid och tid för olika delmoment (antal kalenderdagar) Framräknad tid i väntan på åtgärd (i snitt) Källa: registerbeställning av totalt 1 15157 ärenden av ärendetyp 53. Som framgår av kolumnen Antal ärenden baseras de framräknade uppgifterna om tidsutfall på ett varierande antal ärenden. Orsaken är ett partiellt bortfall av uppgifter. Uppgift 0 utläses som att ansökan har inkommit och avslutats alternativt att ansökan har hanterats i ett delmoment under en och . Gransknings-, handläggnings- och justeringstid avser tiden för handläggarnas hantering i olika faser(det vill säga aktiv handläggningstid). 2.4.3Vad förklarar de totala handläggningstiderna? Den totala handläggningstiden förlängs ofta av komplettering. begär komplettering för ungefär en tredjedel () av ansökningarna om utlåtande och för drygt hälften () av ansökningarna om behörighetsbevis. I snitt tar kompletteringen av en ansökan om utlåtande och av en ansökan om behörighetsbevis (se tabell 1 och 2). För både ansökningar om utlåtanden och om behörighetsbevis är avsaknaden av dokument som ska bifogas ansökan den främsta orsaken till att begär komplettering (). Vanligtvis saknas underlag som ämnesförteckning, diplom/examensbevis och, för dem 57Jämfört med den totala mängden ärenden som vi granskat av ärendetyp 53 (totalt 1 258) är 107 stycken så kallade migrerade ärenden som är borttagna i beräkningen av tidsutfall. De borttagna ärendena har förts över till nuvarande ärende- och dokumenthanteringssystem och saknar därför tidsuppgifter. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning som ansöker om behörighetsbevis, tjänstgöringsintyg. Sådana dokument kan vara avgörande för att ska kunna bedöma de sökandes utbildning.58 Långa handläggningstider beror främst på väntan på handläggning De insatser som handläggare gör i varje ärende tar ofta (se tabell 1 och 2). En genomsnittlig ansökan om utlåtande befinner sig i delmomentet granskning , i handläggning och i justering . För en ansökan om behörighetsbevis återfinns ärendet i delmomentet granskning under i snitt , i handläggning och i justering under 1 kalenderdag.59 Av de genomsnittliga värdena på tidsåtgång för olika delmoment kan vi se att majoriteten av tidsåtgången förklaras av att ärendena ligger och väntar på åtgärd i olika delar av processen (se tabell 1 och 2). utlåtande är den sammanlagda väntetiden i snitt (motsvarar knappt ) medan en ansökning om behörighetsbevis sammantaget väntar något längre på åtgärd, i genomsnitt (). I båda fallen motsvarar tiden i väntan på åtgärd av den genomsnittliga totaltiden. förklaringar till de totala handläggningstiderna Det finns enligt även andra orsaker till tidsåtgången för ansökningar om utlåtanden respektive behörighetsbevis. En orsak som har framfört är en hög och delvis ökande mängd ansökningar i relation till avdelningens befintliga resurser, det vill säga att det finns ärendebalanser.60 En annan orsak som har framförts är den tid som läggs på såväl administrativa uppgifter i samband med olika faser i bedömningsarbetet som besvarandet av frågor från bland annat sökande, lärosäten och arbetsförmedlingar. Service till högskolorna ges också i de fall där en sökande ansöker om ett utlåtande för att sedan bifoga det med ansökan till lärosäten (se avsnitt 4.5.2). Tiden som läggs på dessa uppgifter kan, enligt företrädare för , kortas genom en bättre samlade information om bedömningsmöjligheterna för personer 58Riksrevisionens granskning av 100 ärenden av ärendetyp 51 och 100 ärenden av ärendetyp 53. 59Riksrevisionens registerbeställning från . 60Högskoleverket (2010) Årsredovisning för (Reg.nr 21-765-10, (2009) Budgetunderlag för 2010-2012 (reg.nr 21-659-09) och intervju med företrädare för ledning . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning med utländska utbildningar och genom att enklare frågor till hanteras av ett så kallat front office-system.61 En tredje orsak till totaltider är, enligt , omfattningen av den ytterligare information som ges i form av kommentarer i utfärdade utlåtanden och beskrivningar av vilka ämnen och årskurser behörighetsbevisen för lärare avser. Den typen av information kräver en längre utredning vilket i sin tur förlänger totaltiden för ett ärende. Genom att ta bort sådan information kan totaltiden kortas, som det skulle få till konsekvens att den information som respektive dokument ger framtida arbetsgivare minskar.62 Huruvida en minskning av informationen i till exempel utlåtandena skulle påverka ställningen på arbetsmarknaden för akademiker med utländsk utbildning kan inte uttala sig om eftersom myndigheten inte har följt upp utlåtandets betydelse på arbetsmarknaden. Däremot har följt upp behörighetsbevisets ställning på arbetsmarknaden.63 2.4.4 Totala handläggningstider i förhållande till uppsatta tidsgränser har tidsgränser uppsatta för sin handläggning. För ansökningar om utlåtande ska ett ärende, som är komplett, vara slutfört . Tidsgränsen gäller för sökande som är utbildade i länder som ratificerat den så kallade Lissabonkonventionen men fungerar också som en intern målsättning för alla ansökningar om utlåtande.64 Om vi utgår från de genomsnittliga tidsuppgifterna i tabell 1 framkommer att totaltiden exklusive komplettering för en ansökan om utlåtande med överstiger den uppsatta fyramånadersgränsen (i snitt jämfört , det vill säga )65. En starkt bidragande orsak är de långa genomsnittliga väntetiderna. 61Intervjuer med företrädare för ledning och handläggare . 62Intervjuer med företrädare för ledning och handläggare . 63Högskoleverket (2006) Lärare i nytt land. Behörighetsbevisets betydelse och mötet med den svenska skolan. Uppföljningen visar att av de 1 139 sökande som fått behörighetsbevis arbetade som lärare samt att majoriteten hade en tillsvidareanställning och arbetade inom den inriktning som de beviljats behörighet för. 64Intervju med representanter för ledning . Tiden räknas ut som totaltiden exklusive komplettering. 65Den mängd ansökningar om utlåtande som ligger i mitten av vårt material (skillnaden mellan undre och övre kvartil) varierar mellan 65 och . Medianen i vårt material är , vilket visar att hälften av ansökningarna om utlåtande tar åtminstone (vilket motsvarar drygt ). Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Även vid ansökningar om behörighetsbevis ska meddela beslut senast efter det att alla handlingar som gäller den sökande har lämnats in. För denna ärendetyp är tidsgränsen reglerad i förordning.66 Av uppgifterna i tabell 2 ovan framgår att totaltiden exklusive komplettering i snitt är , vilket är över den uppsatta fyramånadersgränsen ()67. Även här medför den långa tiden i väntan på åtgärd att ett genomsnittligt ärende inte kan avslutas inom den uppsatta tidsgränsen. 2.5.1Goda förutsättningar för att verka länge på arbetsmarknaden granskning visar att majoriteten () av ansökningarna om utlåtanden leder till ett utlåtande medan knappt hälften () av dem som ansöker om behörighetsbevis får det. Det betyder att mellan och i storleksordningen utfärdade 6 800 utlåtanden och 570 behörighetsbevis för lärare. Av granskning framgår att de flesta sökande är och har, vid ett positivt utfall, således förutsättningar att verka inom sitt yrke på den svenska arbetsmarknaden. Den totala handläggningstiden för en ansökan om utlåtande är och för en ansökan om behörighetsbevis i snitt . finns det en stor spridning i materialet. halva av de avslutade ansökningarna om utlåtande som återfinns i mitten av material varierar mellan cirka 2,5 och . Motsvarande uppgift för avslutade ansökningar om behörighetsbevis är mellan cirka 3,5 och . Den totala handläggningstiden exklusive tid för komplettering för ett genomsnittligt ärende överstiger de tidsgränser som finns uppställda i förordning, Lissabonkonventionen och interna mål. 665 § förordningen (1999:1421) om behörighetsbevis för lärare med utländsk utbildning. Enligt intervju med representanter för ledning räknas tiden ut som totaltiden exklusive komplettering. 67Den mängd ansökningar om behörighetsbevis som ligger i mitten av vårt material (skillnaden mellan undre och övre kvartil) varierar mellan 84 och . Medianen i vårt material är , vilket visar att hälften av ansökningarna om utlåtande tar åtminstone (vilket överstiger 4 månader). Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Granskningen visar att de moment i processen som består av aktiva åtgärder från handläggare oftast tar . Det mesta av den totala handläggningstiden för ett genomsnittligt ärende förklaras av att ärendet ligger och väntar på åtgärd, det vill säga att har ärendebalanser. Andra förklaringar är att den sökande i en stor andel av ärendena måste komplettera sin ansökan. Av granskningen framgår att kan effektivisera handläggningen genom att på olika sätt frigöra tid till handläggning och ytterligare standardisera bedömningen. har inte gjort någon uppföljning av utlåtandenas betydelse på arbetsmarknaden. Vid utvecklingen av rutinerna för verksamheten mot kortare handläggningstider är det därför viktigt att i samråd med arbetsgivare preciserar utlåtandets funktion och utformning. 2.5.3Brister i informationen ger merarbete och längre handläggningstider granskning indikerar brister i den information som de sökande får. Det vanligaste skälet till avskrivning av en ansökan om utlåtande är att det inte handlar om en högskoleutbildning, vilket bland annat kan bero på att den sökande felaktigt skickat sin ansökan till . Att hantera ärenden som sedan avskrivs tar tid från handläggarna, som hade kunnat användas i hanteringen av andra ansökningar. Att ansökningar ofta behöver kompletteras och att en stor grupp sökande () anger att ett av syftena med ansökan om utlåtande är vidare studier, trots att detta inte ska behövas, indikerar också ett behov av att se över informationen såväl till de sökande som till universitet och högskolor. Inom pågår det en översyn av informationen, inklusive behovet av information på ytterligare språk. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning 3Socialstyrelsens prövning av utländska läkar- och sjuksköterskeutbildningar Inom hälso- och sjukvårdsområdet finns 21 reglerade yrken och det är ansvar att meddela bevis om behörighet för dessa yrken. I detta kapitel redogör vi för ansvar för läkare och sjuksköterskor med utländsk utbildning. Vi redovisar också uppgifter om de sökande, vad bedömningarna leder till och den tid det tar för de sökande att få legitimation. Ett särskilt fokus riktas mot sökande med utbildning från länder utanför EU/EES/(tredjeland). Kapitlet inleds med en överblick över vägarna till svensk hälso- och sjukvård för läkare och sjuksköterskor med utländsk utbildning. 3.1Vägen till svensk hälso- och sjukvård för läkare och sjuksköterskor med utländsk utbildning Alla som vill arbeta som läkare eller sjuksköterska inom svensk hälso- och sjukvård måste ha legitimation. Det är som utfärdar Vägen fram till legitimation och arbete inom svensk hälso- och sjukvård ser olika ut beroende på var en person med utländsk läkar- eller sjuksköterskeutbildning är utbildad. Figur 3 visar vägen för en läkare eller sjuksköterska som är utbildad inom EU/EES/. Vägen till svensk hälso- och sjukvård för en läkare eller sjuksköterska utbildad i EU/EES/Schweiz68. från EU/EES/ Personen kan söka arbete inom svensk hälso- och sjukvård För läkare och sjuksköterskor som är utbildade i tredjeland och som vill ha legitimation gäller en annan process, se figur 4. Efter en inledande prövning 68Figuren utgår från att utfärdar legitimation till den sökande, något som inte alltid sker. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning finns två vägar: personen kan genomföra det så kallade kompletteringsprogram som beslutat om (alternativ 1 i figur 4) eller genomgå en kompletterande högskoleutbildning69 (alternativ 2). Vägen till svensk hälso- och sjukvård för en läkare eller sjuksköterska utbildad i tredjeland70. Person med läkar- /sjuksköterskeutbildning från tredjeland Ansökan om prövning hos (alt. avslag) krav på kunskaper i det (inkl. svenska) Personen ansöker till och beslutar om legitimation (alt. avslag) Personen kan söka arbete i svensk hälso- och sjukvård 69Vi återkommer till kompletterande högskoleutbildningar i kapitel 4. 70Figuren utgår från att utfärdar legitimation till den sökande, något som inte alltid sker. Alternativ 1 i figuren innebär att den sökande prövas inom ramen för kompletteringsprogram. finns även kompletterande högskoleutbildningar för läkare och sjuksköterskor utbildade i tredjeland, som en sökande kan ansöka till (alternativ 2). Dessa utbildningar är fristående från , vilket framgår av den i figuren streckade pilen. De läkare som genomgår kompletterande högskoleutbildning (alternativ 2) gör också allmäntjänstgöring (AT) innan beslutar om legitimation. I alternativ 1 är AT:n i förekommande fall inkluderad i rutan för kompletteringsprogram. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning 3.1.1Vilka ansöker om svensk legitimation? Många av dem som ansöker om legitimation som läkare eller sjuksköterska är . Läkarna är något äldre än sjuksköterskorna. Vid ansökan om legitimation är sökande utbildade i tredjeland något äldre än sökande utbildade i EU/EES/Schweiz.71 Det beror på att sökande med en utbildning från tredjeland måste genomgå kompletteringsprogram innan de kan ansöka om legitimation. Majoriteten av de sökande som är utbildade i tredjeland vid ansökan om prövning anger att de har arbetat som läkare eller sjuksköterska efter examen.72 I bilaga 3 redovisar vi fler uppgifter om de sökandes kön, ålder och utbildningsland. 3.2Regeringens uppdrag till och ansvar att bedöma hälso- och sjukvårdsutbildningar inför legitimation I lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, som var i kraft som granskning avser, regleras 21 yrken73. Att yrkena är reglerade innebär att det finns vissa författningsreglerade krav, till exempel krav på legitimation eller annat erkännande, för att en person ska få utöva ett visst yrke. Det är som prövar ansökningar om legitimation och andra behörighetsbevis inom hälso- och sjukvårdsområdet. har av regeringen bemyndigats att utfärda föreskrifter om krav på utbildning, praktisk tjänstgöring, kunskaper i författningar och språk för den som genomgått utbildning i tredjeland.74 är även behörig myndighet för yrken inom hälso- och sjukvården enligt och rådets direktiv /36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (yrkes 71Riksrevisionens registerbeställning från . 72Riksrevisionens granskning av 104 akter från läkare och 34 akter från sjuksköterskor utbildade i tredjeland. 73De reglerade yrkena inom hälso- och sjukvårdsområdet är enligt 3 kap. 2 § lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område apotekare, arbetsterapeut, audionom, barnmorska, biomedicinsk analytiker, dietist, kiropraktor, logoped, läkare, naprapat, optiker, ortopedingenjör, psykolog, psykoterapeut, röntgensjuksköterska, sjukgymnast, sjukhusfysiker, sjuksköterska, receptarie, tandhygienist och tandläkare. Lagen ersattes av patientsäkerhetslagen (2010:659). Samma yrken räknas upp i 4 kap. 1 § patientsäkerhetslagen (2010:659). 74För den period som granskning omfattar reglerades såväl ansvar som de krav som ställdes på t.ex. läkare och sjuksköterskor som önskar svensk legitimation i 3 kap. lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, 3 kap. och 6-8 kap. förordningen (1998:1513) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, samt föreskrifter, till exempel (SOSFS 2000:6) om särskilt förordnande för att utöva läkaryrket för icke legitimerade läkare och (SOSFS 1996:13) föreskrifter och allmänna råd om legitimation som psykolog. Efter regleras ansvar och de krav som ställs på den sökande i 4 kap. patientsäkerhetslagen (2010:659) samt i 3 kap. och 5-6 kap. patientsäkerhetsförordningen (2010:1369). Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning kvalifikationsdirektivet).75 Regeringen har inte i regleringsbrevet gjort några förtydliganden avseende ansvar att bedöma utländska hälso- och sjukvårdsutbildningar.76 3.2.1Socialstyrelsens bedömning av sökande utbildade utomlands bedömningsprocess ser olika ut, både beroende på vilket yrke det gäller och var den som ansöker om legitimation är utbildad. Gemensamt är att bedömningen görs av . Bedömningsprocessen för sökande utbildade inom EU/EES/ Personer utbildade inom EU/EES/omfattas av EU:s yrkeskvalifikationsdirektiv.78 Det betyder att den som har behörighet att utöva ett reglerat yrke i en medlemsstat efter ansökan, om förutsättningarna i direktivet är uppfyllda, ska få sina kvalifikationer erkända också i andra medlemsstater och därmed behörighet att utöva samma yrke där. Läkare och sjuksköterskor är exempel på yrken inom hälso- och sjukvårdssektorn där medlemsländerna ömsesidigt ska erkänna formella kvalifikationer och där legitimation utfärdas enligt yrkeskvalifikationsdirektivets ordning för obligatoriskt och automatiskt erkännande. Det innebär att den sökande skickar en komplett ansökan till som omgående utfärdar en svensk legitimation (se figur 3 i avsnitt 3.1).79 Bedömningsprocessen för sökande utbildade i tredjeland regleras i förordning Personer som har en utbildning från ett land utanför EU/EES/(tredjeland) och som vill ha svensk legitimation måste uppfylla vissa villkor som finns angivna i förordning. Villkoren reglerades som vår granskning pågick i förordningen (1998:1513) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område.80 För att få legitimation ska den sökande 758 § 5 förordningen (2009:1243) med instruktion för . 76Regleringsbrev för avseende (S2010/7275/HS, ). 77Enheten är placerad under avdelningen för regler och tillstånd. Två handläggare arbetar med att bedöma ansökningar från läkare utbildade i tredjeland och två med att bedöma ansökningar från sjuksköterskor utbildade i tredjeland. Två handläggare handlägger ansökningar från läkare utbildade i EU/EES/och ytterligare två handlägger ansökningar från sjuksköterskor utbildade i EU/EES/. 78Europaparlamentets och rådets direktiv /36/EG av om erkännande av yrkeskvalifikationer. 79Socialstyrelsen ställer för denna grupp sökande inga krav på kunskaper i svenska språket utan det är kommande arbetsgivares uppgift att ställa sådana krav. 80Förordningen ersattes med patientsäkerhetsförordningen (2010:1369). Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning ha genomgått den kompletterande utbildning och fullgjort den praktiska tjänstgöring som behövs för att kunskaperna och färdigheterna ska motsvara de svenska kraven ha för yrket nödvändiga kunskaper i svenska författningar ha för yrket nödvändiga kunskaper i svenska, danska eller norska språket.81 Dessa krav uppfyller den sökande genom att gå igenom så kallade kompletteringsprogram (se avsnitt 3.3.2). Som framgår av kapitel 4 anordnas kompletterande högskoleutbildningar för läkare och sjuksköterskor som utbildat sig i tredjeland av några lärosäten. Det är en alternativ väg till legitimation. När den sökande har blivit godkänd på den kompletterande utbildningen, samt för läkare genomgått allmäntjänstgöringen, kan en ansökan om legitimation skickas till . De olika vägarna till läkar- och sjuksköterskelegitimation för sökande utbildade i tredjeland redovisas översiktligt ovan i figur 4 (avsnitt 3.1). 3.2.2Information om ansvar och processen På finns information som vänder sig till bland annat personer med utländska läkar- och sjuksköterskeutbildningar. Informationen beskriver översiktligt vägen till legitimation och specialistbevis för sökande med utbildning från EU/EES/respektive tredjeland. Det finns även kortfattad information till arbetsgivare. Vidare finns information om vad den sökande behöver göra i processens olika steg. Delar av informationen finns också på engelska.82 Det har framförts kritik mot informationens utformning. Företrädare för anser till exempel att information är för kortfattad, framför allt vad gäller information om de olika steg en sökande ska gå igenom för att få legitimation.83 Enligt uppgift från är informationen på webbplatsen föremål för utveckling där man bland annat analyserar vilken information som behövs och hur den ska se ut för att vara lättillgänglig. I det arbetet ingår att pröva behovet av information på andra språk, framför allt på engelska.84 818 kap. 1 § förordningen (1998:1513) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. 82Socialstyrelsens webbplats /ansokaomlegitimationochintyg (). 83Intervju med företrädare för . 84Intervju med företrädare för ledning . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Det finns inte föreskrifter för läkare och sjuksköterskor Information till den enskilde kan också framgå av föreskrifter. I proposition 2008/09:175 Gränslös kunskap framför regeringen att det är angeläget att det framgår av föreskrifterna vilka krav som gäller för att få legitimation inom samtliga 21 reglerade hälso- och sjukvårdsyrken85. har av regeringen bemyndigats att utfärda föreskrifter för kraven för legitimation för de 21 reglerade yrkena på hälso- och sjukvårdsområdet.86 har emellertid enbart tagit fram föreskrifter för psykologyrket87 och inte till exempel för antalsmässigt stora sökandegrupper som läkare och sjuksköterskor. Vissa skickar sin ansökan felaktigt till En indikation på hur välkänt ansvar att bedöma utländska utbildningar är hos målgruppen är förekomsten av felskickade ansökningar. Vår granskning visar att en mindre grupp läkare utbildade i tredjeland () skickar sin ansökan om prövning av läkarutbildningen fel. Vanligast felet är att den sökande skickat sin ansökan till , som i sin tur vidarebefordrar ärendet till . De sjuksköterskor som ansöker om prövning skickar däremot inte sin ansökan fel i lika stor utsträckning.88 3.3Vad leder ansökan till? utfärdade totalt 10 217 legitimationer för alla de 21 reglerade yrkena inom myndighetens ansvarsområde. Av dessa var 819 läkarlegitimationer och 213 sjuksköterskelegitimationer till personer utbildade i EU/EES/, och 253 läkarlegitimationer och 15 sjuksköterskelegitimationer till personer utbildade i tredjeland.89 Drygt hälften av dem som fick läkarlegitimation var utbildade utanför . Av de utfärdade sjuksköterskelegitimationerna 2009 var en betydligt mindre andel, , utbildade utomlands. 2008/09:175 s. 76. 86För den tid granskningen omfattar reglerades bemyndigande i 3 kap. 2 § lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område samt 3 kap. och 6-8 kap. förordningen (1998:1513) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. 87(SOSFS 1996:13) föreskrifter och allmänna råd om legitimation som psykolog, (SOSFS 2008:34) föreskrifter om praktisk tjänstgöring för psykologer, samt intervju med företrädare för ledning . 88Riksrevisionens granskning av 104 akter från läkare och 34 akter från sjuksköterskor utbildade i tredjeland. 89Socialstyrelsen (2010) Statistik om hälso- och sjukvårdspersonal. Officiell statistik om antal legitimerade (2009) och arbetsmarknadsstatus (2008) Art.nr 2010-10-4.