mot · GZ02N418 · 2011-10-05 00:00:00 — anser att detta cirkelresonemang måste brytas genom att skapa incitament för mackägarna att installera pumpar. Då kommer också fler att välja gasdrivna fordon. Därför vill vi införa ett stöd till mackar som bygger en pump för biogas. Stödet bör vara av installationskostnaden och till detta anslår vi . Satsa på Egen el de gröna tror på människors eget omdöme, förnuft och engagemang. Vi är övertygade om att människor och företag som får större makt över sin energisituation använder energi klokare och mer sparsamt. Att kunna läsa av sin elmätare och elpriset kontinuerligt skulle göra att många anpassade sin användning av el till tider då elen är billigast. Det skulle få positiva effekter för både konsumenten som får lägre energianvändning och kostnad och för samhället som inte behöver använda lika mycket dyr och smutsig reservkraft eller importerad el. På samma sätt tror vi att många människor skulle vilja producera egen el med solcellspaneler eller små vindkraftverk om de kunde sälja överskottet till elnätet och veta att de fick rimlig ersättning. På en del håll i landet kan inte vem som helst sälja el till nätet och på många platser där det går är ersättningen för liten. Alla ska kunna bli elproducenter. I flera andra länder finns så kallade inmatningslagar, lagstiftning som innebär att alla har rätt att sälja el till nätet, vilket kombineras med ett garanterat pris för den som säljer el till nätet. Garantipriset inkluderar ett stöd som kan vara olika stort beroende av vilken energikälla som används. Att producera el från solceller kostar fortfarande mer än att producera el från till exempel vindkraft. Genom inmatningslagar och garantipriser har utvecklingen för småskalig och förnybar elproduktion exploderat i de länder där de har införts. I sitter det solceller på vart och vartannat tak. fanns det en halv miljon småskaliga anläggningar för elproduktion i och den småskaliga produktionen har skapat 100 000 jobb. föreslår ett program för att öka människors makt över sin egen energisituation, Egen el. Programmet innehåller flera delar: Lagstiftningen bör ändras så att alla har rätt att sälja el till nätet, en så kallad inmatningslag. Alla elkunder ska ha rätt till en nettomätare av el som ska kunna användas för att läsa av el som köps från nätet och el som säljs till nätet. Mätaren ska tillhandahållas av nätbolagen och får kosta högst i engångskostnad. Elkunder som köper mer el än vad de säljer, ska befrias från kostnader för mätning och från att betala skatt på den el de själva producerar. Små producenter ska inte heller behöva ta kostnaden för förstärkningar av elnätet till följd av att en ny anläggning kopplas in. Genom att införa ett garantipris på förslagsvis för den som levererar överskottsel ut på nätet kan lönsamhet i en investering beräknas. Systemet självfinansieras genom att det högre garantipriset slås ut på elpriset. För både samhälle och elkonsumenter blir det en ekonomisk vinst när mer förnybar el levereras in på nätet och skjuter undan dyr importerad el. Kostnaden i statsbudgeten utgörs av minskade intäkter från energiskatter och ökade kostnader för . Därför anslår de gröna till programmet Egen el . Utöver de åtgärder som nämns ovan och främst riktar sig mot att skapa en större tillgänglighet för smart energianvändning och förnybar energi för medborgaren, vill vi också öka stödet till utvecklingen av ny energiteknik. Ett effektivt sätt att pressa marknaden mot ökad resurseffektivitet och minskad miljöpåverkan är riktad offentlig upphandling. Det kan också få ut nya produkter på marknaden med bättre prestanda än vad som tidigare kunnat köpas. de gröna anser att det behövs fler initiativ för offentlig upphandling av energieffektiva och miljövänliga varor och tjänster och att staten bör öka sina ansträngningar att samordna dessa. Därför anslår vi till . ligger långt fram på många områden när det gäller forskning i ny energiteknik. Det kan handla om högeffektiva solceller, ny vindkraftsteknik eller förgasning av biomassa för att producera värme, el och biodrivmedel. Tyvärr har vi inte varit lika duktiga på att omvandla denna forskning till företag som kan sprida tekniken till användarna. På grund av den ekonomiska krisen har det blivit än svårare att få fram finansiering på den privata marknaden för utveckling av nydanande energiteknik eftersom dessa satsningar ses som alltför riskabla. Det behövs därför en statlig satsning på ny energiteknik som ska finansiera uppstart och utveckling av ny industri och framtagande av pilotanläggningar för att demonstrera den nya tekniken. För detta ändamål avsätter vi fördelat på . Inom programmet Forska&Väx finansierar forsknings- och utvecklingsprojekt i små och medelstora företag. För att ska klara sig i den hårdnande internationella konkurrensen krävs att vi ständigt utvecklar och stimulerar den kunskapsintensiva industrin och tjänstesektorn. Programmet Forska&Väx har varit populärt och många företag har inte kunnat få finansiering för sina utvecklingsförslag. Vi föreslår därför att satsningen utökas kraftigt, från dagens 120 till . Underlätta samverkan mellan skola och näringsliv Praktikplatser för unga, så kallade prao-platser, ska utvecklas och moderniseras och vara en stomme i samverkan. Vi föreslår en pott där kommuner eller enskilda skolor kan söka pengar för att bygga upp en struktur och underlätta för skolorna att samverka med näringslivet. Potten föreslås vara på . Regelkrångel och omfattande byråkrati utgör ett stort hinder för många företag. har beräknat att regelkrånglet kostar svenska företag . Regelkrångel hindrar särskilt mindre företag från att växa och utvecklas. vill att det ska vara så enkelt som möjligt för företag att verka i och föreslår därför att , , och tillförs för att påskynda arbetet med att ta fram konkreta förslag på hur regelbördan för företag kan minskas inom deras ansvarsområden. Mikrokrediter för landsbygdsföretagare och för nyanlända Många som vill starta företag har svårt att få tillgång till startkapital. Särskilt i tider av ekonomisk oro är den privata kapitalmarknaden ovillig att ta risker och tillgången på kapital för att starta företag begränsas ytterligare. föreslår en satsning på på mikrokrediter riktade mot landsbygdsföretagare för att ge människor boende utanför tätorterna rimliga möjligheter att pröva sina företagsidéer. Fler företag på landsbygden ökar också möjligheterna att bibehålla en god service i hela . Många människor som kommer från andra länder till har tidigare erfarenhet av att driva mindre företag. De skulle ganska enkelt kunna starta upp liknande företag i men hindras ofta av brist på kapital och svårigheter att få lån. föreslår därför även en satsning på mikrokrediter för företag som startas av nyanlända svenskar på . Det finns inte någon formellt vedertagen definition av socialt företagande i . Det finns heller ingen någon särskild lagstiftning eller något särskilt regelverk. En del av det sociala företagandet är den sektor som ofta benämns arbetsintegrerande socialt företagande. De är företag som driver näringsverksamheter och har som ändamål att integrera personer som har svårt att få jobb på arbetsmarknaden. Dessa företag återinvesterar som regel sina vinster i den egna verksamheten. 2008 fanns det 150 arbetsintegrerande sociala företag med sammanlagt cirka 4 5005 000 verksamma. Medarbetarna i dessa sociala företag är ofta före detta kriminella, tidigare missbrukare, personer med funktionsnedsättning, långtidssjukskrivna och långtidsarbetslösa. Huvuddelen av de arbetsintegrerande sociala företagen är organiserade som kooperativ, vilket innebär att delaktighet och ansvar också ses som en utvecklingsfaktor. erbjuder man också möjlighet till långvarig anställning, rehabilitering samt inriktning mot utbildning och ökad arbetsförmåga. Vi väljer att avsätta till socialt företagande. Egenanställning innebär att man blir anställd i ett företag som fungerar som arbetsgivare man har kunder och uppdrag. Den egenanställde ansvarar själv för att arbeta in sin egen lön och utveckla verksamheten medan företaget sköter administration och ekonomihantering mot en avgift. Många betraktar sin egenanställning som ett första steg i målsättningen att starta egen näringsverksamhet. Men juridisk finns det numera ingen tvekan om att egenanställningen ska betraktas som anställning. Tyvärr finns det fortfarande regelverk som hindrar dem som vill bli egenanställda. Hur kollektivavtalen ska utformas är ett exempel som måste lösas så att avtal kan slutas mellan egenanställningsföretagen och fackföreningarna. Myndigheternas kunskap om egenanställning behöver förbättras för att regelverk och praxis inte i onödan ska hindra egenanställda att verka. Vi vill ge i uppdrag att vara en samordnande myndighet för egenanställning. I detta uppdrag ingår bland annat informationsspridning, samordning av statliga insatser, bidrag för uppstart av egenanställningsföretag och utbildning av myndighetspersonal om egenanställning. För detta ändamål avsätter vi . fick i uppdrag av regeringen att genomföra ett nationellt entreprenörskapsprogram. Målet med entreprenörskapsprogrammet är att öka andelen entreprenöriella individer i samhället och på lång sikt öka antalet företag. ser mycket positivt på det nationella entreprenörskapsprogrammet och de projekt som man utvecklar eller stöder, till exempel Komtek och Ung Företagsamhet. Programmet har varit mycket uppskattat och innehållit många kreativa och nyskapande arbetssätt som inspirerat unga runt om i samhället. Eftersom den borgerliga regeringen inte förlängde programmet så upphörde det . Visserligen ger regeringen ett uppdrag att arbeta mer med entreprenörskap, men man tillför inte medel utan pengarna tas från annan verksamhet. Det är också oklart vad egentligen tagit över. För att garantera att den positiva verksamheten fortsätter vill att entreprenörskapsprogrammet permanentas. tillförs för detta ändamål . Regionala resurscentrum för kvinnor Kvinnor är tydligt underrepresenterade bland företagare. Vi vet att många kvinnor har goda företagsidéer som man inte vågar eller vet hur man ska gå till väga för att förverkliga. En metod som visat sig vara effektiv för att uppmuntra kvinnors företagande är att skapa arenor för utbyte av erfarenhet och kunskap mellan kvinnliga entreprenörer. föreslår därför en ökning av stödet till Regionala resurscentrum för kvinnoföretagare på . Miljötekniksektorn har möjlighet att bli en stor framtidsbransch för . Vi föreslår ett nytt branschprogram för miljöteknik som ökar möjligheten till stöd, nätverkande och informationsspridning mellan miljöteknikföretag. Vi satsar också för att förbättra samordningen mellan offentliga aktörer på miljöteknikområdet, till exempel statliga myndigheter och regionala miljöteknikfonder. Ökande medvetenhet om miljöproblemen och ökande konkurrens om råvaror kommer att ge avgörande konkurrensfördelar till företag som kan tillhandahålla sina produkter och tjänster med ett minimum av material- och energibehov och annan miljöbelastning. En pådrivande och framsynt miljöpolitik är i sig ett bra stöd till framtida affärs- och exportframgångar, men det krävs också morötter för att stimulera företagen samt bättre samverkan, samarbete och samordning av statens insatser inom miljöteknikområdet. miljöteknikråd (Swentec) har haft i uppdrag att stärka svenska företags affärsmöjligheter och konkurrenskraft inom miljöteknik, miljöanpassade varor, tillverkningsprocesser och tjänster på den svenska och internationella marknaden. Swentec har lyckats väl med att stötta miljöteknikutvecklingen. har emellertid regeringen gjort en omfattande myndighetsomvandling som innebär att Swentec omvandlats till en tidsbegränsad delegation under . anser att tidsbegränsningen är olycklig och att delegationens arbete måste göras långsiktigt. Ett viktigt uppdrag för Swentec är att samordna och därmed effektivisera de insatser som görs av olika statliga institutioner. Det innebär att Swentec också måste ha vissa resurser för att samarbeta och samverka med andra aktörer, inklusive regionala aktörer. Utveckling och samordning av ekoturism har med sin fantastiska natur stora möjligheter för ökad ekoturism. anslår för stöd till utveckling av ekoturismföretag och bättre samordning av insatser för ekoturism på regional och statlig nivå. Vetenskapligt kan energi inte produceras, bara omvandlas eller utnyttjas. I detta sammanhang använder vi ändå begreppet energiproduktion för att tydliggöra att det i första hand är i leverantörsskedet som valen görs. Konsumenter efterfrågar el, bränslen och drivmedel, men det är främst politik och leverantörer som bestämmer vilka energikällor som används. Se motion MP1002 Hundra procent förnybart. Uppgifter från Energimyndighetens Energiläget i siffror.