ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02MJ364 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en strategiplan för en uthållig myggbekämpning i de områden där myggen utgör ett socialt och miljömässigt problem. nedre del har brottats med stora myggproblem. Bland de värsta åren utmärker sig , som var riktigt besvärligt på grund av att flera översvämningar gav extrema mängder översvämningsmygg. Boende och besökare i området kunde med svårighet vistas utomhus när myggen var som mest aktiva. Dåvarande miljöministern () besökte området när myggproblemen var som besvärligast och han lyckades därefter utverka statliga pengar för att starta projektet , administreras projektet av Nedre (NedAB). fortsatte det att utgå statligt stöd för myggbekämpning. En statlig utvärdering genomfördes ledd av i , som fick till följd att det statliga stödet även utgick (4 miljoner till myggbekämpning). utgick inget statligt stöd till myggbekämpning, vilket ställde till stora problem. var nämligen en sommar med mycket regn och stora översvämningar. Översvämningsmygg ställde till enorma problem runt och de dök upp på flera ställen i landet. Den pågående klimatförändringen med högre medeltemperatur och mer regn gynnar översvämningsmygg så att deras geografiska utbredning ökar. Biologisk myggbekämpning har som mål att reducera myggmängderna i samhällen så att människorna kan njuta av sommaren och vistas utomhus. För att lyckas med det behövs en bättre framförhållning gällande ekonomi och bekämpningstillstånd. Därför behövs en långsiktig strategiplan för och organisation av den framtida myggbekämpningen i Nedre Dalälven-området och andra myggtäta regioner.
mot · GZ02MJ365 · 2011-09-23 00:00:00 — Kastrering utan bedövning av smågrisar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kastrering av smågrisar. I media har det vid ett flertal gånger rapporterats om det lidande som hundratusentals smågrisar utsätts när de kastreras helt utan bedövning. kastreras ca 4 000 grisar utan bedövning. I en deklaration har jordbruksministrarna i , , , och kommit överens om att obedövad kastrering av smågrisar bör förbjudas så snart alternativa metoder för att säkerställa kvaliteten på griskött finns. Trots överenskommelsen har inte den lagt fram ett förslag om ett förbud mot kastrering av smågrisar. finns det flera olika metoder som kan användas för att slippa galtlukten. Visst kan våra svenska grisproducenter börja använda andra metoder som exempelvis två injektioner i nacken som ger samma effekt som en operation. Jag är övertygad om att näringen skulle kunna acceptera en lagändring som förbjuder smärtsam kastrering av smågrisar. På detta sätt kan fortsätta med ett gott djurskydd och en god svensk livsmedelsproduktion. Maten, dess kvalité och ursprung blir allt viktigare. Intresset för djurens välfärd ökar och i enlighet med detta är det nu hög tid att införa ett förbud mot obedövad kastrering av smågrisar.
mot · GZ02MJ366 · 2011-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om djurtransporter. Enligt statistik från fortsätter kontrollerna av djurtransporter att minska. kan redovisa att kontrollerna har minskat med sedan länsstyrelserna tog över ansvaret 2009. Trenden ser ut att fortsätta även ; mindre än hälften av länsstyrelser har utfört kontroller av djurtransporter. Det är den borgliga regeringen som har flyttat ansvaret för djurskyddet från kommunerna till länsstyrelserna. Trots att det har tillförts nya ekonomiska resurser har antalet kontroller av djurtransporter fortsatt att minska. Det jag kan fundera över är om de nya pengarna har använts rätt eller om det är för lite pengar. En annan fundering som väcks är om det finns brister i hur länsstyrelserna organiserar arbetet med djurskyddet. Därför vore det lämpligt att regeringen gjorde en utredning om varför förändringen av ansvaret för djurskyddskontrollerna har inneburit en negativ utveckling av antalet kontroller av djurtransporterna och utifrån utredningens resultat återkom med förslag på åtgärder för att vända den negativa trenden. Behovet av att behålla nivån på antalet kontroller av djurtransporter är stort, för vi vet att det förekommer att djur transporteras på ett sätt som inte är tillfredställande ur djurskyddssynpunkt och vi har ett ansvar att se till att djuren hanteras på ett bra sätt.
mot · GZ02MJ371 · 2011-09-23 00:00:00 — Gemensamt pantsystem i EU tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa ett gemensamt pantsystem för aluminiumburkar i hela EU. transporteras stora mängder aluminiumburkar mellan EU-länderna. De tomma burkarna hamnar ofta i soporna eller, ännu värre, i vår natur. Eftersom burkarna inte är nedbrytbara utgör de ett stort nedskräpnings- och miljöproblem. Men de utgör också ett energiproblem eftersom aluminium är energikrävande att framställa. För att vi ska kunna spara energi bör de därför återanvändas eller återvinnas. I har vi ett retursystem som bygger på producentansvar. Producenterna är skyldiga att ta tillbaka sina egna förpackningar och betala tillbaka pant på dem. De har en skyldighet att ta tillbaka alla returförpackningar, men inte att betala pant för andra producenters förpackningar som inte ingår i systemet. Därför faller andra länders förpackningar utanför systemet. Av såväl miljö- som energiskäl behövs därför ett gemensamt system i som innebär att det råder både ett återtagningsansvar och ett pantbetalningsansvar för returförpackningar inom hela EU. Regeringen bör därför verka för att ett sådant producentansvar med pantsystem skapas inom EU.
mot · GZ02MJ372 · 2011-09-23 00:00:00 — Initiativ för kortare djurtransporter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att djurtransporterna blir kortare. Miljontals djur utsätts för onödigt lidande när de transporteras långa sträckor. Dåliga förhållanden i transportbilarna där djuren, utöver trängseln, inte har tillgång till mat och vatten upprör med all rätt många människor. Djurskyddet samlade in 25 000 namnunderskrifter, som kräver kortare djurtransporter och bättre förhållanden under transporten, som lämnades till jordbruksministern . Det finns få frågor som har så hög prioritet från djurskyddssynpunkt och som engagerar så många. Trots att regeringens handlingsförlamning i frågan är ett svek mot såväl djuren som det svenska folket, görs ingenting från regeringshåll för att förbättra villkoren för djuren som transporteras långa sträckor. Det är en fråga som måste drivas kraftfullt och det finns redan många förslag på hur ska driva djurtransportfrågorna framåt. Jag yrkar på att regeringen skyndsamt tar initiativ i frågan.
mot · GZ02MJ373 · 2011-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge snöskoterrådet i uppdrag att komma med förslag till en långsiktig och hållbar snöskotertrafik. Snöskotern är ett värdefullt transport- och arbetsredskap, men ökar också möjligheterna att komma ut och uppleva naturen. För funktionshindrade är den ofta ett nödvändigt hjälpmedel. Snökoterturismen växer och omsätter stora belopp, vilket leder till värdefulla bidrag till lokal utveckling i glesbygder. Men snöskotern skapar också konflikter med behovet hos andra att få uppleva ostörd natur, med naturskyddsintressen, med markägare, med renskötare, för fjällsäkerheten osv. För att skapa en positiv och hållbar utveckling av skotertrafiken för alla berörda intressen finns ett behov av att skoterfrågan hanteras på nationell nivå, till exempel genom lagstiftning och andra åtgärder. Även om vissa frågor kan lösas regionalt eller lokalt är det nödvändigt att utforma en nationell politik för snöskoterfrågor. , som funnits under och som kommer att upphöra , bör få i uppdrag från regeringen att komma med konkreta förslag till vad som krävs för en långsiktig och hållbar snöskotertrafik som kan börja gälla . Dessa frågor har redan fått vänta för . Om snöskoterrådet upphör att finnas utan att frågorna fått en lösning finns det en risk att det dröjer ytterligare. Per (S)
mot · GZ02MJ374 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att långsiktigt trygga fjälljaktsreformens fortbestånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ändrar bestämmelserna i 3 § rennäringsförordningen i syfte att återgå till regleringen så som den var utformad före den ändring som regeringen beslutade . ändrade regeringen rennäringsförordningens 3 § på ett sätt som gjorde vår svenska fjällvärld till en jaktmark öppen för alla EU-medborgare. Därmed beslutade regeringen att på samma villkor ge såväl svenska som utländska jägare tillgång till småviltsjakten i den svenska fjällvärlden. Detta beslut innebär ett stort hot inte bara för den framtida jakten utan också för hela den svenska fjällvärlden. Av ogrundad rädsla för att EU skulle fördöma och bestraffa för vårt nationella regelverk när det gäller jakt och fiske på statens mark ovan odlingsgränsen avskaffades detta regelverk, som bland annat innebär att de förvaltande myndigheterna och länsstyrelserna i respektive län ges möjligheter att reglera jakten och, vid situationer med alltför hårt jakttryck, gynna de som faktiskt äger fjällen den i boende befolkningen. Detta regelverk har inte heller utestängt utländska jägare från jakt i vårt land. Men vi har kunnat reglera den när det gäller jakttider och krav på medföljande svenska jaktguider. Den möjligheten har tagits bort. I sammanhanget bör nämnas att beslutet att öppna fjällvärlden för alla EU-medborgare inte bara gäller fjälljakten utan också all övrig jakt där staten är ägare till marken (till exempel älgjakt, sjöfågeljakt i kustområden m.m.) samt fiske. Regeringens olyckliga beslut innebär ett hot mot en långsiktigt hållbar jakt ovan odlingsgränsen. Beslutet innebär också ett hot mot att uppfylla och nå det av beslutade miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö. Den svenska fjällvärlden är ett känsligt område med en unik fauna som måste värnas. Regeringen fattade ett förhastat beslut när man beslöt öppna fjälljakten för utländska medborgare. Ingen konsekvensanalys genomfördes innan beslutet. Sedan beslutet fattades har anmälts till kommissionen för att de har särregler som gynnar de i boende medborgarna gentemot andra EU-medborgare. argumenterade för sina regler i ett svar till kommissionen och fick rätt. Beskedet har fått är att det är okej att ha särregler för jakt som gynnar de boende i . Inte heller detta föranledde dock vår borgerliga regering att riva upp sitt beslut. Erfarenheterna av den fjälljaktsreform som genomfördes är mycket positiva. Lokalbefolkningen och andra jaktintresserade i vårt land har till humana priser kunnat jaga på statens mark ovan odlingsgränsen och det har kunnat ske i samklang med både rennäringen och viltet. Dessutom har fjälljaktsreformen haft mycket stor betydelse för den lokala besöksnäringen. Verksamhetssäsongen har förlängts . Det har inneburit att fler människor kunnat sysselsättas, vilket i sin tur bidragit till att upprätthålla den kommersiella servicen i annars klent försörjda områden. Per (S)
mot · GZ02MJ388 · 2011-09-29 00:00:00 — Straffsanktionering av 2 och 4 §§ i djurskyddslagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjligheten till straffsanktionering av 2 och 4 §§ djurskyddslagen bör övervägas. Andra och fjärde paragraferna i djurskyddslagen lyder: 2 § Djur skall behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. Djur som används i djurförsök skall inte anses vara utsatta för onödigt lidande eller sjukdom vid användningen, om denna har godkänts av en djurförsöksetisk nämnd. 4 § Djur skall hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om villkor för eller förbud mot viss djurhållning. är inte dessa paragrafer straffsanktionerade. Detta förhållande råder trots att de innehåller mycket viktiga nyckelanvisningar för hur djur ska skötas, hållas och behandlas. De utgör mycket av grunden för den djurhållning vi strävar efter. I de fall detaljföreskrifter för en viss typ av djurhållning saknas är de också bedömningsgrunden för vad som är tillåtet och inte. För att säkerställa att dessa nyckelparagrafer inte blir verkningslösa bör man överväga möjligheten till straffsanktionering. de (M)
mot · GZ02MJ389 · 2011-09-29 00:00:00 — Anslagen till information om rovdjuren tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att fördela anslagen för information om våra rovdjur neutralt. Det är viktigt att de som får skattemedel för att informera om våra rovdjur ses som neutrala. beviljas av regeringen för sin verksamhet. Pengarna tas ur Viltvårdsfonden. I en bilaga till beslutet ges grunderna för att har ett viktigt allmänt uppdrag. Uppdraget består dels av att leda landets jakt- och viltvård, dels av att bidra till att angivna mål för viltvård och viltförvaltning uppfylls. Ett ytterst viktigt mål från är ökad spridning av information om myndighetsbeslut om stora rovdjur. Genom detta uttalade mål ges bland annat i uppdrag att verka för förändrade attityder mot rovdjur och bekämpa förekomst av illegal jakt. I regeringens beslut framhålls dessutom att bör förmedla kunskap om rovdjur och myndighetsbeslut avseende jakten på stora rovdjur till jägare, markägare och jakträttshavare. Förbundet har därför tilldelats extra pengar för detta. Av Viltvårdsfondens fördelning går, som framgår av ovan, större delen till för dess allmänna uppdrag att leda delar av viltvården och jakten. Övriga aktörer som , , , och länsstyrelserna får var och en betydligt lägre anslag och tillsammans mindre än ensamt får. har ett allmänt uppdrag att leda delar av viltvården och jakten i . För arbetet med det så kallade allmänna uppdraget har det fördelats medel ur Viltvårdsfonden. Att en intresseorganisation för jägare har ett allmänt uppdrag att neutralt och objektivt folkbilda och informera skapar en problematik. Vad gäller frågor som konsekvenser av jakt, förändrade attityder mot rovdjur samt förvaltande av vilt finns det olika uppfattningar. Det bör även spegla anslaget från Viltvårdsfonden. Regeringen bör därför överväga att säkerställa att anslagen från Viltvårdsfonden för folkbildning och information om jakt- och viltvård framöver fördelas på ett neutralt sätt med beaktande av vad anslagen är till för. de (M)
mot · GZ02MJ390 · 2011-09-29 00:00:00 — Proportionalitetsprincipens tillämpning i fråga om strandskyddet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att bättre infoga proportionalitetsprincipens tillämpning i fråga om strandskyddet. Utgångspunkten för självbestämmande i en rättsstat är enskild äganderätt. Denna skyddas i den svenska regeringsformen och av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Denna konvention hindrar dock inte en stat från att inskränka äganderätten till viss egendom för det allmännas bästa. I denna avvägning tillämpas en proportionalitetsprincip som utgår ifrån att en inskränkning inte får vara större än vad som är nödvändigt för att nå syftet med inskränkningen. Bevisbördan på att inskränkningen är proportionell ligger hos det allmänna. har strandskydd för stränder till en längd av , vilket motsvarar avståndet mellan jorden och månen. Dessa stränder är skyddade , vilket innebär att inskränkningarna avser nära en tiondel av den svenska landytan eller ett område större än hela . Mot bakgrund av den enormt stora tillgången på stränder i måste det ifrågasättas om ett generellt strandskydd över huvud taget kan anses vara proportionerligt. regler kring det svenska strandskyddet är omdiskuterade. I enskilda fall finns det åtskilliga exempel på fastighetsägare som hindras att nyttja sin strandfastighet utan att det allmänna redovisat något rimligt skäl för inskränkningen. En starkt bidragande anledning till detta är att strandskyddet är uppbyggt generellt. När en generell norm gäller medför det att den beslutande myndigheten inte behöver motivera sitt beslut. Det är i stor kontrast mot proportionalitetsprincipens utgångspunkt. Proportionalitetskravet från består i att ägaren ska kompenseras om intrånget är påtagligt (översatt från engelskans significant). Om staten eller kommunen kompenserar ägaren för förlusten, som följer av det påtagliga intrånget som strandskyddet kan innebära, går det att sammanfoga det allmänna intresset som följer av allemansrätten, som egendomsskyddet tillgodoses. Lagändringen SFS 2010:902, som trädde i kraft , ger kommunen befogenhet att upphäva strandskyddet i ett område om det är uppenbart att området saknar betydelse för att tillgodose strandskyddets syften. Det är en positiv åtgärd, men förstärker även bilden av att krav på proportionalitet inte fullt ut tillgodoses i varje enskilt fall. Bevisbördan på att inskränkningen är proportionell bör ligga hos det allmänna. För att säkerställa att strandskyddet i enskilda fall till fullo är förenligt med egendomsskydd och dess proportionalitetsprincip, bör regeringen om möjligt se över den rättspraxis som följer av det nya regelverket. de (M)
mot · GZ02MJ396 · 2011-09-23 00:00:00 — Snabb handläggning och besiktning av björnkött tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en snabbare hantering av köttet när en björn är skjuten och att en huvudansvarig myndighet utses för att björnkött från åter kan komma ut på marknaden. Björnstammen i har ökat relativt snabbt . uppskattades stammen till ca 3 200 individer, viket gör björnen till en viktig naturresurs att ta tillvara. Björnkött är en för de flesta exotisk produkt och har blivit viktig för besöksnäringen som en del i marknadsföringen av vildmarkslandet . Ökad björnstam och fler avskjutningar kräver nya sätt att ta till vara björnen på ett effektivt och säkert sätt. Informationsbrist och tolkningsmissar av lagen och dålig samordning mellan myndigheter leder till förstört björnkött. Det kan förvandla björnjakten till en dyr affär för jägaren och livsmedelsproducenterna, och har flera producenter helt slutat att förädla svenskt björnkött. Ofta importeras istället björnkött från och . En skjuten björn måste tas om hand av slakteriet omgående eftersom köttet förstörs mycket snabbt om det utsätts för värme. Men björnen måste enligt lagen ha pälsen kvar när det kommer till slakteriet, annars får den inte säljas. Det har blivit helt omöjligt att ta hand om och vidareförädla björnkött. Det har hänt vid ett flertal tillfällen att björnar blivit liggande i väntan på besiktning och tillstånd, och därigenom har köttet förstörts. Det är inte jägarens fel, utan beror på långsam hantering och kunskapsbrister, inte minst hos , och kontrollanter. När björnen är skjuten är det bråttom om den ska gå att ta om hand på ett livsmedelsriktigt sätt. När lagen om att björnskinnet måste vara kvar på djuret instiftades uppstod nya problem. Kedjan från skjuten björn till livsmedel blev så lång att den inte går att hantera med nuvarande stelbenthet från de berörda myndigheterna. Det kan ta att få alla tillstånd och intyg utfärdade, och i och med att köttet inte får frysas innan det besiktigats och alla prover är tagna är köttet redan förstört när tillstånden är klara. Det borde vara möjligt att en myndighet får huvudansvaret, förslagsvis ansvarig länsstyrelse. Det borde också vara möjligt att en första besiktning av björnen får ske på godkänt slakteri i kylrum.
mot · GZ02MJ400 · 2011-09-29 00:00:00 — Förbud mot godsjakt på uppfödda fåglar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga ett förbud mot godsjakt på uppfödda fåglar. Godsjakt innebär jakt på uppfödda fåglar, exempelvis änder, fasaner och rapphöns. Dessa föds upp med ett enda syfte, att släppas i det fria för att direkt bli skjutna av jägare. Detta är en form av jakt som känns synnerligen oetisk, och där man borde överväga ett förbud.
mot · GZ02MJ401 · 2011-09-29 00:00:00 — Förbud mot levandefångst i fällor eller snaror tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att förbjuda levandefångst i fällor eller snaror. Jakt på vilt är viktigt både ur ekonomisk synpunkt, för viltvården och för livet på landsbygden. är det viktigt att jakt bedrivs på ett sätt som stämmer överens med jaktlagen, där det tydligt föreskrivs att jakt ska bedrivas så att viltet inte utsätts för onödigt lidande. bedrivs exempelvis jakt med fällor och snaror där levande djur fångas för att senare avlivas av jägare. Jaktmetoden medför onödig stress för de fångade djuren, och kan även leda till självstympning och andra skador när djuret försöker komma ut ur fällan. Jakt med snara kan medföra samma sak. Fällorna och snarorna kan dessutom medföra att andra djur än de som avses fångas och skadas eller dör. Vissa fällor har dessutom andra levande djur som lockbeten, vilket gör jaktmetoden ännu mer oetisk. Jakt med fällor och snaror tillhör en förgången tid och bör ersättas med andra jaktmetoder som är humanare för djuren.
mot · GZ02MJ402 · 2011-09-29 00:00:00 — Oönskade effekter av miljölagstiftningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en genomgripande översyn av den samlade miljölagstiftningen. har flera bevis kommit på att regelverket inom miljöområdet är så komplicerat att reglerna emellanåt faktiskt strider mot varandra. Detta urholkar förtroendet för den ambitiösa och viktiga svenska miljölagstiftningen. Det försvårar också ibland nytänkande miljöinvesteringar från enskilda och företag. En genomgripande översyn bör om möjligt därför göras av den samlade miljölagstiftningen med syfte att förenkla, renodla och förtydliga lagstiftningen och förebygga att olika miljöregler motverkar varandra.
mot · GZ02MJ403 · 2011-09-29 00:00:00 — Möjligheter för grisar att vistas utomhus tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om initiativ för att försöka att hitta rimliga lösningar som kan möjliggöra utomhusvistelse även för smågrisar. finns noga reglerat hur nötkreatur ska vistas ute . Motsvarande regler saknas helt inom svinproduktionen. Detta trots att grisarnas naturliga sätt att leva inte på något avgörande sätt skiljer sig från nötkreaturens. De allra flesta grisar vistas inomhus hela livet utan att någonsin få se dagsljus eller uppleva dofter och synintryck från världen utanför ladugården. Svinuppfödningen har problem med lönsamheten och de ekonomiska marginalerna är pressade. Det vore därför olyckligt att införa ändrade regler utan att först samråda med branschen. Däremot bör regeringen ta initiativ till överläggningar med svinuppfödarna för att försöka hitta rimliga lösningar som kan möjliggöra utomhusvistelse även för smågrisar.
mot · GZ02MJ404 · 2011-09-29 00:00:00 — Utveckling av nya slaktmetoder för höns och kycklingar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att öka användandet av metoden CAK i hela . slaktas de flesta hönsdjur maskinellt med roterande knivar som skär av halsen på upphängda och (oftast) elchocksbedövade djur. Slakten är oerhört stressande för djuren, och det är inte heller alltid som de är bedövade. I används allt oftare en ny metod, CAK, som innebär att man tar bort syret från hönsens lokaler eller transportfordon, och ersätter det med sömngas varvid djuren somnar och senare dör av syrebrist. Hanteringen lär vara enklare, snabbare och billigare och djuren slipper mekaniska skador och stress, och dör redan inne i transportfordonet. Metoden används även i men då i en mycket liten skala. Mestadels i de södra delarna av som t.ex. i . Möjligheten att använda denna metod även i resterande delen av bör uppmuntras och diskuteras vidare.