ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Ub478 · 2011-09-29 00:00:00 — Förenklad tillståndsgivning för friskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att förenkla tillståndsgivningen för friskolor så att ett helt nytt tillstånd inte behöver utfärdas varje gång en friskolekoncern önskar etablera en ny skola. har den viktiga uppgiften att säkerställa att nya friskolor som etableras håller en adekvat utbildningsstandard. Att ansöka om tillstånd för att etablera en friskola är och bör därför innebära en omfattande granskning av den nya skolans förutsättningar att bedriva bra undervisning. Endast skolor som anses kunna leva upp till högt ställda krav bör få sitt tillstånd beviljat. är dagens system omständligt och omodernt då det tvingar etablerade friskolekoncerner som har erkänt hög pedagogisk kvalitet att börja om från början och söka ett helt nytt tillstånd för varje ny skola man etablerar. Tillståndet att bedriva friskolor bör vara ett allmänt tillstånd och bör inte behöva sökas på nytt varje gång en ny skola etableras inom en redan befintlig skolkoncern. För detta bör ett enklare och snabbare tillståndsförfarande tillämpas.
mot · GZ02Ub497 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att avskaffa fribeloppet för den del av studiemedlen som utgörs av lån. Fler och fler ungdomar väljer att studera i . Det är en bra investering både för den enskilde och för vårt land. Därför är det positivt att regeringen valde att höja fribeloppet budget. Det är emellertid fortfarande många studenter som har svårt att få ekonomin att gå ihop. I den studiesociala utredning som tillsattes analyserades bl.a. det svenska studiestödet. I sitt betänkande som presenterades föregående år, pekade kommittén på att fyra av fem studenter upplevde att studiemedlen inte täcker levnadskostnaderna . Många väljer därför att arbeta vid sidan av under sin studietid. En student som väljer att arbeta som hon eller han uppbär studiemedel men tjänar över fribeloppsgränsen, bidrar till statens inkomster genom skatteintäkter men får ett lägre studiemedel för resten av terminen. Många studenter väljer att arbeta för att på så vis delfinansiera sina studiekostnader. Det innebär även att studenten får in en fot på arbetsmarknaden och etablerar viktiga nätverk, som kanske underlättar för studenten den dag hon eller han är klar med sina studier och ska etablera sig på arbetsmarknaden. Fribeloppet kan därför betraktas som ett stelbent regelverk som inte bara begränsar studenters möjlighet att delfinansiera sina studier, utan även utgör ytterligare ett hinder på en trög arbetsmarknad. Det bör också vara upp till den studerande att själv kunna få välja hur mycket denne anser sig kunna arbeta utöver sina studier, då det också finns tydliga regler om studieresultat som måste uppnås för berättigande till studiemedel.
mot · GZ02XSD7 · 2011-09-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att offentliggöra . Den östtyska säkerhetstjänsten var en gigantisk organisation med nära 100 000 informatörer. Bland dessa fanns också svenskar som valde att spionera åt eller på andra sätt samarbetade med den östtyska säkerhetstjänsten. har endast en person tillgång till att forska i: professor . Hon har enligt uppgift funnit personer som befinner sig (eller har befunnit sig) i samhällets absoluta topp. Det rör sig enligt om säkerhetspoliser, politiker, kulturpersonligheter och ledande journalister. säger också att informatörerna finns i alla sektorer i samhället. Efter beslut i Regeringsrätten fick ut Säpos handlingar om de misstänkta som valt att samarbeta med för främmande makts intressen. Om avslöjar vilka dessa informatörer är kan hon beläggas med fängelsestraff. menar att det ligger i svenska folkets intresse att veta vilka personer som valt att arbeta för utländsk säkerhetstjänst. Att svenska folket nu inte känner till vilka av samhällets högre företrädare som varit informatörer är ovärdigt ett öppet land som . Det har också lett till en situation där svenska väljare riskerar att ge sitt stöd till politiker som valt att samarbeta med en diktatur, något som vore otänkbart i händelse av ett offentliggörande av arkiven. bör därför offentliggöras . Det som anförs i motionen bör ges regeringen till känna.
mot · H002A289 · 2011-09-15 00:00:00 — Stoppa den etniska diskrimineringen på arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stoppa den etniska diskrimineringen på arbetsmarknaden genom slopade instegsjobb. En av de viktigaste principerna i ett demokratiskt samhälle är att alla medborgare har samma rättigheter och skyldigheter oavsett ursprung, kön, religion eller sexuell läggning. Ingen invånare i ska kunna ha mer långtgående rättigheter än någon annan svensk medborgare. Etnisk diskriminering på arbetsmarknaden sker primärt genom regeringens satsning på instegsjobb, där man genom lagstiftning sett till att svenska medborgare diskrimineras då en arbetsgivare som anställer nyanlända invandrare får av den totala lönekostnaden finansierad av skattebetalarna. Dessutom har regeringen i budgetpropositionen föreslagit att instegsjobben fördubblas från , vilket kan antas öka kostnaden ordentligt. Det som sker är skattesubventionerad diskriminering av den svenska befolkningen. Ineffektiviteten av instegsjobben visas bland annat av Arbetsförmedlingens rapport program Årsrapport där det framgår att (660 av 5 406) personer hade ordinarie arbete efter avslutat instegsjobb. Regeringen kommenterar utfallet så här i budgetpropositionen: Resultaten av instegsjobben är fortsatt mycket positiva, men utrymme finns för att öka volymerna. Nystartsjobben har kommit att spela en allt större roll för nyanländas möjlighet till fortsatt arbete efter avslutat instegsjobb. Andelen personer som efter avslutat instegsjobb 2011 gått vidare till arbete var . När regeringen nämner siffran ingår alltså alla de som gått från instegsjobb till nystartsjobb. Att gå från en subventionerad anställning till en annan subventionerad anställning kan knappast betraktas som ett positivt resultat. Det omedelbara slopandet av instegsjobb bör ges regeringen tillkänna.
mot · H002K279 · 2011-09-20 00:00:00 — Förbjudande av niqab och burka på offentlig plats tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda niqab och burka på offentlig plats med vite om om förbudet överträds. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den som tvingar en kvinna att bära niqab eller burka på offentlig plats ska betala vite om och kunna dömas till fängelsestraff mellan . , , och är fyra europeiska länder som gått i bräschen för den jämställdhetspolitiska åtgärden om förbud mot bärande av burka och niqab på offentlig plats. Burka och niqab är symboler som går emot den jämställdhetssyn vi har i . Den västerländska principen för jämlikhet mellan könen hotas allvarligt när vissa kvinnor i vårt land bär heltäckande klädsel för att dölja sig själva. Det är dessutom ur säkerhetsaspekter problematiskt att vi inte kan känna igen varandra i vårt land. Vårt land har ingen tradition av att man täcker sitt ansikte, och vi ser det därför som rimligt att går samma väg som ovan nämnda europeiska länder. I kommer den som bär burka eller niqab att betala böter . Den man som tvingar en kvinna att bära burka eller niqab döms till fängelse mellan och får betala böter på . Liknande lagförslag bör införas i . Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · GZ02A268 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheten att reformera lagen om anställningsskydd (LAS). LAS, lagen om anställningsskydd, måste reformeras. Som den är utformad blir människor med svag förankring på arbetsmarknaden diskriminerade eller förfördelade. Ungdomar och nyanlända invandrare är nämligen bland de första som får lämna en arbetsplats vid uppsägningar. I globaliseringens tidevarv blir uppsägningar allt mer förekommande och den långvariga anställningen kan vara ett minne blott. Den senaste tidens volatila marknader visar att konjunktursvängningar och snabbare affärscykler lär vara normala . Anpassningar av personalstyrkans storlek till följd av internationella marknadssvängningar lär därför öka vad gäller både omfattning och frekvens. Den framtida tryggheten på arbetsmarknaden ligger därför inte hos en och samma arbetsgivare utan i förmågan att vara anställningsbar på arbetsmarknaden. Kompetensutveckling och mobilitet blir därför nyckelkomponenter för den framtida arbetstagaren. Tanken med LAS är att den ska skydda arbetstagaren mot godtyckliga uppsägningar från en förhandlingsmässigt starkare arbetsgivare, vilket är bra. I praktiken har det dock uppkommit en oönskad situation där LAS motverkar mobilitet och flexibilitet på arbetsmarknaden. bygger LAS höga murar runt arbetsmarknaden som minskar människors benägenhet att byta jobb och dessutom minskar möjligheten för arbetslösa och studenter att komma in på densamma. Turordningsreglerna är skadliga även för arbetstagare med långa anställningar, eftersom de invaggas i en falsk trygghet att det är antalet anställningsår som räknas och inte den egna kompetensen. Många riskerar att fastna i ett jobb där vantrivsel och sjukskrivningar blir mer förekommande istället för självförverkligande och arbetsglädje. Ovanstående nämnda problem och hinder är oförenliga med arbetslinjen. Därför ligger det i allas intresse att reformera LAS. Boriana (M)
mot · GZ02A270 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av på vilket sätt Arbetsförmedlingen skulle kunna konkurrensutsättas. Att minska utanförskapet och att föra en politik för fler jobb är främsta uppgift. Sedan maktskiftet 2006 har många steg tagits i rätt riktning, men arbetet för fler jobb går vidare. Det finns ingen universallösning för fler jobb allt måste ses i sin helhet och mer måste göras. Arbetsförmedlingen är största förmedlare av arbeten. Deras uppdrag är att så effektivt som möjligt föra samman dem som söker personal med dem som söker jobb att få till en bra matchning mellan sökande och arbetsgivare. Trots detta väljer många av företagen i att rekrytera via andra kanaler än Arbetsförmedlingen. Att enbart använda sig av Arbetsförmedlingen och att vara låst till en sådan aktör är inte optimalt. Alla sätt som kan underlätta en bättre matchning mellan sökande och arbetsgivare måste uppmuntras kreativitet och drivkrafter för detta finns. Men lagar och regler sätter upp hinder . Privata arbetsförmedlingar finns i en rad andra länder. I har de privata arbetsförmedlarna visat sig vara särskilt effektiva när det gäller att hitta jobb åt dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. I finns det numera bara privata aktörer i ett etablerat valfrihetssystem. Möjligheten till valfrihet innebär en stor vinst för den enskilde arbetssökande men även för de företag som söker medarbetare. Därför bör regeringen göra en översyn på vilket sätt Arbetsförmedlingen skulle kunna konkurrensutsättas.
mot · GZ02A272 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka antalet undantag i turordningsreglerna från två till fem. Arbetsmarknaden har förändrats i grunden . Dagens arbetsmarknad ställer högre krav än på rörlighet. Regelverket på arbetsmarknaden har dock inte hängt med i den stora omvälvning av arbetsmarknadens funktionssätt som vi fått uppleva. För att vi ska kunna klara av de stora arbetsmarknadspolitiska utmaningar som finns är det viktigt att vi ser över förlegade regelverk som visat sig agera bromsklossar i arbetet för en bättre fungerande arbetsmarknad. Ett exempel på ett sådant regelverk är de svenska turordningsreglerna som regleras under lagen om anställningsskydd (LAS). Regelverket slår särskilt hårt mot ungdomar som får svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. Det vore också synnerligen positivt för företagen som skulle kunna reglera sammansättningen på arbetskraften i högre grad. De skulle dessutom våga anställa fler och kunna behålla nyckelpersonal. Undantaget från turordningsreglerna är två anställda, men det bör utökas till fem. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GZ02A273 · 2011-10-03 00:00:00 — Stoppa den etniska diskrimineringen på arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stoppa den etniska diskrimineringen på arbetsmarknaden genom slopade instegsjobb. En av de viktigaste principerna i ett demokratiskt samhälle är att alla medborgare har samma rättigheter och skyldigheter oavsett ursprung, kön, religion eller sexuell läggning. Ingen invånare i ska kunna ha mer långtgående rättigheter än någon annan svensk medborgare. Etnisk diskriminering på arbetsmarknaden sker primärt genom regeringens satsning på instegsjobb, där man genom lagstiftning sett till att svenska medborgare diskrimineras då en arbetsgivare som anställer nyanlända invandrare får av den totala lönekostnaden finansierad av skattebetalarna. Det som sker är skattesubventionerad diskriminering av den svenska befolkningen. Kostnaden har skjutit i höjden. Den summa som regeringen lägger på de diskriminerande instegsjobben har närapå tiofaldigats och ligger nu på svindlande . Det finns alltså såväl kostnads- som rättviseargument bakom ett slopande av instegsjobben. bör tillkännage för regeringen att instegsjobb bör slopas.
mot · GZ02A277 · 2011-10-03 00:00:00 — Ett alternativ till dagens fas 3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att ersätta fas 3 med ett helt nytt statligt system där deltagarna hänvisas till samhällsnyttig verksamhet under det allmännas försorg. En riksdagsmajoritet röstade under /11 för att inga fler personer skulle slussas in i jobb- och utvecklingsgarantins tredje fas. 120 000 långtidsarbetslösa deltar i jobb- och utvecklingsgarantin och kostnaden beräknas till . Omfattande kritik har riktats mot programmet som av flera tunga instanser, såsom () och , bedömts vara mycket dåligt styrt av regeringen och där det inte finns någon kapacitet för större programvolymer så som det ser ut . En mycket liten del av deltagarna kommer upp i den aktivitetsnivå som programmet egentligen fordrar, och programmets tredje fas, fas 3, utnyttjas av mer eller mindre seriösa arbetsgivare som får betalt för att erbjuda sysselsättning. Att fas 3 inte påverkar möjligheten att få jobb stöds av IFAU:s stora utredning. Det finns också klara indikationer på att de som sysselsätts genom fas 3 genomför arbete som annars skulle ha utförts av ordinarie anställda. Det kostar alltså staten enorma summor till ingen nytta. Det vittnas också om att den sysselsättning som erbjuds på många företag är allt annat än meningsfull. I stället nyttjar företagen arbetskraft för till synes meningslösa arbetsuppgifter enkom för att få ersättning för dessa. Programmet har, som påpekar, varit mycket bristfälligt styrt. Det har varit ett arbetsmarknadspolitiskt misslyckande som framför allt har gynnat arbetsgivare men i mycket liten grad påverkat möjligheterna för programdeltagarna att få jobb. I stället har de permanentats i utanförskap. beslut att stoppa anvisningarna till fas 3 var ett steg i rätt riktning men hela systemet måste ändras. Vi vill se ett statligt alternativ till jobb- och utvecklingsgarantin, vilket garanterar meningsfull och framförallt samhällsnyttig sysselsättning för programdeltagarna. Det finns många statliga, regionala och kommunala verksamheter där behovet av arbetskraft är skriande och där ett statligt alternativ till jobb- och utvecklingsgarantin skulle lösa en stor del av problemet. Att styra programmet så att programdeltagarna arbetar inom samhällsnyttig verksamhet som vård, skola, försvar, omsorg och infrastruktur är eftersträvansvärt, och arbetsinsatsen skulle gynna såväl samhället som enskilda. Det skulle också göra att programdeltagarna skulle motiveras mer genom att jobba inom till exempel välfärdssektorer. Dagens system motiverar inte fas 3-praktikanterna då styrningen är alltför dålig och många företag inte erbjuder en meningsfull sysselsättning åt praktikanterna. Det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att ersätta dagens fas 3 med ett helt nytt system, under det allmännas försorg, bör ges regeringen tillkänna.
mot · GZ02A282 · 2011-10-03 00:00:00 — Begränsad tillgänglighet och diskriminering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att begränsad tillgänglighet ska betraktas som diskriminering. föreslog i sitt betänkande (SOU 2006:22) att ett diskrimineringsförbud som avser underlåtenhet att vidta åtgärder för tillgänglighet för personer med funktionshinder ska införas i diskrimineringslagen även på övriga områden som omfattas av lagen. Regeringen ansåg dock att utredningens förslag var för ofullständigt. Regeringen aviserade därför i propositionen Ett starkare skydd mot diskriminering (2007/08:95) att den avsåg att skyndsamt komplettera kommitténs överväganden med ytterligare underlag och att den därefter skulle återkomma till . Frågan om bristande tillgänglighet som diskriminering har därefter utretts inom , vilket resulterade i departementspromemorian Bortom fagert tal om bristande tillgänglighet som diskriminering (Ds 2010:20). Promemorian har remitterats som Statskontoret fick i uppdrag att göra en kompletterande konsekvensanalys av promemorians förslag. Dessa underlag bereds inom . Det här svaret fick jag från statsrådet på en fråga i samma ämne. Det kan inte annat än beklagas det faktum att den borgerliga regeringen trots löften från företrädare för alla partier som utlovat en snar lagstiftning ännu inte ens förvarnat om att en proposition skall komma. måste vi verkligen gå vidare bortom fagert tal och se till så att lagstiftningen fastslår att bristande tillgänglighet faktiskt är diskriminerande. Något annat skulle vara ett slag i ansiktet på alla människor med funktionsnedsättningar som och handgripligen ställs inför dessa problem.
mot · GZ02A284 · 2011-10-03 00:00:00 — Kompetensbrist och matchning på arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fler satsningar på utbildning och vidareutbildning. Enligt en undersökning som gjorts inom näringslivet har vi i en kompetensbrist som riskerar att bromsa vår tillväxt. Skälen till detta är flera, men det påpekas från företagare att produktionen specialiseras alltmer och att utbildningssystemet inte hänger med. För att lösa det akuta läget rekryterar företag arbetskraft utifrån. Detta sker som vi har en hög arbetslöshet i vårt eget land. Arbetslösheten är nästan lika stor som . En viktig orsak är matchningsproblemet. Den arbetsgivare som söker personal säger sig ha svårt att hitta dem bland de arbetslösa. Det kan innebära att det blir fler arbetslösa som det blir fler lediga jobb. Denna situation måste åtgärdas. Mer resurser måste investeras i utbildning och vidareutbildning för att tillgodose våra nuvarande och framtida behov på vår arbetsmarknad.
mot · GZ02A285 · 2011-10-03 00:00:00 — Tillgänglighet för personer med funktionshinder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om funktionshinder som diskrimineringsgrund. I lagfäste man 1990 , Americans with Disabilities Act, som innebär i korthet att det är förbjudet att diskriminera personer med funktionshinder när det gäller fysiskt tillträde till offentliga eller privata inrättningar. Lagen är en så kallad medborgarrättslag (civil rights law) av samma typ som tidigare lagar som förbjuder diskriminering av svarta och kvinnor, som förbjuder affärsidkare, myndigheter, kommuner att ha otillgängliga lokaler. En individ med funktionshinder får inte diskrimineras när det gäller att komma i åtnjutande av varor, tjänster och fördelar vid allmänna platser och tänkbara arbetsplatser. Den som bedriver verksamheten måste göra de anpassningar som behövs om det inte går att visa att detta skulle belasta verksamheten på ett orimligt sätt. Man måste då hitta andra lösningar för att tillhandahålla servicen. En rapport utförd av konstaterar att till följd av är det mest tillgängliga landet i världen och att effekter kan ses överallt i samhället. Andra länder som har lagar likt är , och . Det är därför dags att ser över möjligheten att införa en lagstiftning som ökar tillgängligheten i samhället.
mot · GZ02A290 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ny jämställdhetsmyndighet. har införlivats i den nya myndigheten (). Jämställdhetslagen har slagits samman med övriga diskrimineringslagar. Bestämmelserna som reglerar arbetet med jämställdhetsplaner och lönekartläggning har urholkats. föreslog den jämställdhetspolitiska utredningen att en ny jämställdhetsmyndighet skulle inrättas. Eftersom DO kan förväntas lägga tonvikten vid arbetet mot diskriminering finns risk att det proaktiva förändringsinriktade jämställdhetsarbetet kommer att begränsas. Av denna anledning och med utgångspunkt från den jämställdhetspolitiska utredningens överväganden bör frågan om en jämställdhetsmyndighet ses över.
mot · GZ02A291 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort undantaget i turordningsreglerna i LAS. kan vi konstatera att LAS när det gäller undantag från turordningsreglerna har fått förödande konsekvenser. Vi anser att det skapar utrymme för diskriminering för följande grupper. De två grupper som får undantas från turordningen har visat sig vara gravida och föräldralediga kvinnor. Kvinnor sägs upp från sina tjänster. De blir diskriminerade på arbetsmarknaden på grund av graviditet och föräldraledighet.
mot · GZ02A295 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagen om anställningsskydd (LAS). Lagen om anställningsskydd gör det möjligt för en arbetsgivare i företag med upp till tio anställda att undanta två personer från turordningslistan. Med denna regel finns inga som helst möjligheter att förhandla eller överpröva efter att arbetsgivaren fattat sitt beslut. Många drabbas mycket hårt av arbetsgivarnas möjlighet till undantag, framför allt kvinnor och småbarnsföräldrar. Vad vi istället behöver är trygga anställningar där man vid arbetsbristsituationer inte har en sämre ställning på arbetsmarknaden därför att man exempelvis är förälder eller kvinna. Vad vi behöver är fler som vågar ta steget att skaffa barn och som vågar ta anställning i ett mindre företag utan att för den delen få en ökad otrygghet. Lagen om anställningsskydd behöver ändras och den orättvisa undantagsregeln för mindre företag tas bort.
mot · GZ02A301 · 2011-10-04 00:00:00 — Behov av arbetslivsforskning för ett hållbart arbetsliv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att satsa på arbetsmiljöarbetet och på forskning om ett hållbart arbetsliv för alla åldrar. Människor lever allt längre, och är friskare längre mycket tack vare utvecklingen av sjukvården. Villkoren på våra arbetsplatser har dock också en stor inverkan på vår hälsa. Möjligheten för människor att arbeta längre än till 65 har införts, och fler jobbar gärna längre, både av ekonomiska skäl och för att man trivs på arbetet. Behovet i samhället med att fler ska arbeta, och fler ska arbeta längre motverkas dock av att det fortfarande finns yrkesgrupper där man inte orkar arbeta fram till pensionsåldern. Yrkesgrupper som städare, slaktare, undersköterska är exempel på yrken där förtidspension är vanlig, i grunden ligger ofta långa sjukskrivningar på grund av förslitningsskador. En annan växande problematik är de yrken där människor förväntas vara i ständig jour, jobbet äter sig in och möjligheten till återhämtning beskärs kraftigt. Antalet arbetslivsforskare har nästan halverats sedan lades ned, vilket är en förlust för såväl individen, företagen som samhället i stort. För att människor ska kunna vara friska på sitt arbete och kunna hålla fram till pension, och fortfarande efter det kunna leva ett gott liv behövs forskning på hur arbetslivet kan förbättras. Det finns ett behov av att såväl förstärka arbetsmiljöarbetet som jobba proaktivt med forskning kring hälsa och ohälsa på arbetsplatserna.