mot · GY02Fi12 · 2011-05-04 00:00:00 — Reformer som friår och ökade möjligheter att själv påverka förläggningen av sin arbetstid skapar dynamik, flexibilitet och rörlighet på arbetsmarknaden, vilket är bra både för arbetsgivare och för arbetstagare. finns det stora problem på arbetsmarknaden både med att människor jobbar mindre än vad de önskar och med att människor jobbar mer än vad de önskar. Till exempel är deltidsarbetet i omfattande. Nästan en miljon personer arbetar deltid, och av dem är det nästan 300000 som skulle vilja jobba mer. Deltidsanställningar är mer vanliga bland kvinnor och i kvinnodominerade branscher. mål är att människor ska få större inflytande över sin arbetstid, och vi menar att parterna på arbetsmarknaden har ett stort ansvar för att skapa förutsättningar för detta. Genom ett konstruktivt samarbete mellan arbetsgivare och arbetstagarorganisationer bör både den ofrivilliga deltiden och människors önskemål om att ha möjlighet att under delar av livet jobba mindre kunna lösas på ett sådant sätt att sysselsättningen kan öka, som människors inflytande över sin arbetstid stärks. Intressanta modeller där nya lösningar prövas finns både hos offentliga och privata arbetsgivare. En modell som redan har prövats i flera kommuner och landsting kallas önskad sysselsättningsgrad och innebär att den anställde har en heltidsanställning i botten men har möjlighet att genom en överenskommelse med arbetsgivaren skapa en önskad tjänstgöringsgrad. Många lågavlönade i offentlig sektor har inte avtalsvägen fått samma sänkning av normalarbetstiden som de i privat sektor. Åtgärder som underlättar för kommuner och landsting som arbetsgivare att verka för sänkt veckoarbetstid behöver därför ses över. ser också ett behov av en mjukare övergång mellan arbetslivet och pensionen. Vi vill underlätta för dem som närmar sig pensionsåldern att gå ned på deltid. ska den som kan, vill och orkar ha möjlighet att jobba längre än till . Ett fungerande arbetsliv även för småbarnsföräldrar vill förbättra småbarnsföräldrars möjligheter till en vardag där tid för familjen och barnen kan kombineras med arbete. Småbarnsföräldrar är en grupp som har särskilt svårt att få vardagen att gå ihop. Två tredjedelar av dem som har barn upplever att vardagen är mycket eller ganska stressig. Eftersom kvinnor oftast tar ett större ansvar för hemmet upplever de denna stress i större utsträckning än män. Många ser deltidsarbete som en utväg; av de arbetande kvinnorna med barn yngre än arbetar deltid. Motsvarande siffra för männen är . förslag om barntid utgår från att föräldrarna ska kunna kombinera familj och arbete och öka livskvaliteten. Reformens utformning bygger på att småbarnsföräldrarna deltar i arbetslivet i stor utsträckning. Därmed är det en bättre reform än regeringens vårdnadsbidrag som leder till att framför allt kvinnor stannar hemma med barnen i stället för att arbeta. har föräldrar med barn rätt att gå ned i arbetstid. Vi vill förstärka denna rättighet med en ekonomisk ersättning, som vi kallar barntid, för dem som väljer att gå ned . Barntidsreformen gör det möjligt för fler att förkorta sin arbetstid medan barnen är små och gör det därmed lättare att kombinera arbete och tid med barnen. får barnen möjlighet till både förskola och mer tid med sina föräldrar. Barntid är en pensionsgrundande ersättning som täcker upp en del av inkomstbortfallet. 5Ett tryggare och mänskligare samhälle vision är ett hållbart, rättvist och öppet . Det är vår fasta övertygelse att öppna länder, öppna kulturer och öppna samhällen fungerar bättre. Vi vill ha ett samhälle där vi lever tillsammans, inte bara bredvid varandra. En förutsättning för detta är att alla ska kunna känna sig trygga, behövda och delaktiga. vill ha en välfärd som är till för alla, med robusta trygghetssystem, en hälso- och sjukvård av hög kvalitet, en värdig äldreomsorg och en skola med hög kvalitet. Ingen ska begränsas i sin utveckling. Vi vill att alla oavsett kön, sexuell läggning, funktionsnedsättning, ålder eller ursprung ska kunna komma till sin fulla rätt och ha samma möjligheter att göra egna livsval. Stora ekonomiska klyftor hör inte hemma i ett sådant samhälle. är ett bra land på många sätt. Alla som bor här får gå i gratis skola, och det finns studiemedel för dem som vill läsa vidare på universitet. I finns trygghetssystem som ska fånga upp oss när vi blir sjuka eller om vi mister vårt jobb. Det går att kombinera jobb och familj genom barnomsorg och fritidsverksamhet. Sedan den borgerliga regeringen kom till makten har dock välfärden och tryggheten försämrats kraftigt. Sjukförsäkringen ger inte längre trygghet åt alla som behöver den, arbetslöshetsförsäkringen omfattar inte längre alla de som jobbar och kvaliteten i välfärden har blivit sämre. blir klyftorna mellan fattiga och rika större, och barnfattigdomen breder ut sig. För att skapa ett mer sammanhållet, dynamiskt och öppet måste vi stärka tryggheten. vill därför förbättra sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen, förbättra välfärden och öka öppenheten. vill skapa ett trygghetssystem som är modernt, enkelt och överskådligt. Alla ska veta vad som gäller och vart man ska vända sig den dag man behöver hjälp oavsett om man blivit arbetslös eller sjuk eller om man tillfälligt har för låg inkomst för att klara sig. Dagens sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring är ett lapptäcke av olika regler, ersättningar och bidrag. Det är svårt att veta vad som gäller, och många har svårt att över huvud taget få ersättning. Människor hamnar ofta mellan stolarna och känner sig djupt frustrerade och felaktigt behandlade på grund av hur regelverket ser ut. Vi har konkreta förslag för att förändra detta. Problemen med trygghetssystemen är inte helt nya. Den borgerliga regeringen har vid makten infört förändringar i trygghetssystemen som har förvärrat dem, framför allt inom arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen. Resultatet är att allt fler står utanför trygghetssystemen. Till följd av kraftigt höjda avgifter har en halv miljon personer lämnat a-kassan. En bortre gräns har införts i sjukförsäkringen, vilket har lett till att över 41 000 personer har utförsäkrats. Många av de personer som utförsäkrats är för sjuka för att arbeta eller ens söka jobb. återvände över en tredjedel till sjukförsäkringen hos Arbetsförmedlingen. 39 En stor andel av dem som lämnats utanför trygghetssystemen måste söka försörjningsstöd från kommunen. Av dem som får försörjningsstöd är arbetslösa som inte har a-kassa40 och är sjuka som inte får ersättning från sjukförsäkringen41. Bakom dessa siffror döljer sig tusentals människoöden som berört och upprört svenska folket. Läkare, handläggare, anhöriga och kyrkan har protesterat och krävt förändringar i sjukförsäkringen. Därför var förväntningarna stora på de reformer som socialförsäkringsminister utlovat . Den som hade hoppats på stora förbättringar blev besviken. Regeringens nya förslag handlar om att lappa och laga i ett havererat system, i stället för att ta itu med grundproblemen. Regeringens försämringar av socialförsäkringssystemet har nått vägs ände. Tiden är mogen för en rejäl omprövning som utgår från individens behov av trygghet på arbetsmarknaden. De som redan är drabbade kan emellertid inte vänta på en sådan förändring; därför måste den omänskliga behandlingen av sjuka människor stoppas . kräver ett moratorium med ett stopp för fortsatta utförsäkringar tills en rimlig ordning är på plats. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen. Här finns en gyllene chans att nå en bred politisk enighet om förändringar av trygghetssystemen. kommer att söka stöd i kommittén för de förändringar som vi föreslår i förslaget om arbetslivstrygghet. Vår ambition är att få till stånd flera konkreta steg . Arbetslivstrygghet en reform med fokus på individen menar att reglerna i trygghetssystemen behöver anpassas så att fler människor än kan omfattas och ges trygghet den dag de behöver det. Vi vill införa ett och samma trygghetssystem arbetslivstrygghet för den som är sjuk, arbetslös eller söker försörjningsstöd. Människor ska slippa slussas runt mellan olika myndigheter och handläggare. De ska kunna veta vart de ska vända sig, och veta vilken ersättning som är att vänta. Vi vill skapa en dörr in till trygghetssystemen genom att bilda en ny myndighet där och Arbetsförmedlingen slås ihop. Den nya myndigheten ska ansvara för utbetalning av sjukersättning och a-kassa och ta över ansvaret för försörjningsstödet från kommunerna. Ersättningsnivån ska vara lika oavsett om man är sjuk eller arbetslös. Alla ska tilldelas en handläggare oavsett huvudproblem det ska inte finnas någon risk att man blir skickad runt. På så vis skapas en större tydlighet för individen och ett effektivare arbetssätt för myndigheten. Med en gemensam myndighet blir också vikten av en helhetssyn på individen och hans eller hennes problem tydligare för handläggarna. Olika villkor för att få ersättning kommer visserligen att kvarstå vid sjukdom och arbetslöshet, men de är tänkta att minska i omfattning, och sammansatta problem ska inte leda till uteslutning. Som steg på vägen mot arbetslivstrygghet föreslår vi ett antal förändringar i sjukförsäkringen och a-kassan. På väg mot arbetslivstrygghet förändringar i sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen avvisar regeringens utförsäkringspolitik. Sjukförsäkringen ska vara en försäkring som försäkrar även vid långvarig sjukdom. Därför föreslår vi att gränsen för förlängd sjukpenning slopas helt. Vi föreslår också att en ersättning om ska utgå och anser att regeln om prövning av arbetsförmåga mot hela arbetsmarknaden behöver ses över. Vi vill också att en grundersättning införs i sjukförsäkringen. finns en lägsta nivå i arbetslöshetsersättningen men motsvarande saknas för sjukpenningen. De som är redan är drabbade av regeringens försämringar av sjukförsäkringen kan inte vänta på en sådan förändring; därför måste den omänskliga behandlingen av sjuka människor stoppas . kräver ett moratorium med stopp nu för fortsatta utförsäkringar tills en rimlig ordning är på plats. anser att arbetslöshetsförsäkringen ska vara en omställningsförsäkring som omfattar så många som möjligt. Vi vill höja taket i arbetslöshetsförsäkringen så att det närmar sig ersättningsnivån i sjukförsäkringen, med en avtrappning i arbetslöshet. För att fler ska ha råd att vara med i arbetslöshetsförsäkringen föreslår vi att differentieringen av avgifterna tas bort. 5.2Bättre kvalitet i vård, skola och omsorg anser att barnen och de äldre fick betala en alltför stor del av notan för finanskrisen. Under krisåren fick 22 000 personer lämna sina jobb i skolan, vården och omsorgen. Mindre personal i välfärden leder till att unga lämnar skolan utan den kunskap och det självförtroende som behövs för att de ska klara sig i arbetslivet. Det leder också till att äldre får mindre omsorg och att kvaliteten på vården blir sämre. Under krisen betalade regeringen ut ett tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och landsting. Pengarna kom dock för sent och med för kort varsel. Därför kunde kommunerna inte undvika att säga upp folk, och de kunde inte heller nyanställa. Kommuner och landsting kräver långsiktiga förutsättningar för sin planering och har svårt att använda denna typ av kortsiktiga stöd till anställningar. kom rapporter från som visar att varje anställd på fritis nu ansvarar för 21,5 barn. Det är fler barn än och fler barn än . har var femte barngrupp i barnomsorgen fler än 20 barn, vilket är fler än . konstaterar att utvecklingen mot allt fler stora grupper i förskolan riskerar att kraftigt försämra kvaliteten. Många förskollärare och fritidspedagoger vittnar också om en ohållbar arbetssituation, där stress och buller är en del av vardagen för såväl barn som vuxna. När vi nu kommit ur finanskrisen behöver vi använda resurserna framöver till att bygga upp det som krisen bröt ned. Vi måste satsa på att minska barngrupperna i förskolan och fritis. Vi måste också satsa på fler händer i vården och omsorgen så att våra äldre kan få en värdig omsorg och kvaliteten i hälso- och sjukvården stärks. Satsning på ökad kvalitet i har en vision om ett lärande samhälle där vi rustar barn och unga med den kompetens som behövs för att de självständigt ska kliva ut i en global värld och etablera sig på sina egna villkor. Den svenska skolan lider av dålig självkänsla men är inte, som det kan låta ibland, i fritt fall. Över hela finns engagerade lärare och passionerade pedagogiska ledare som levererar utbildning och undervisning av högsta klass. Genom ökad forskningsanknytning kan vi stärka likvärdigheten och kvaliteten i skolan över hela landet. Forskningen kring skolan ska vara relevant för det som sker i klassrummen, och skolan behöver tydligare strategier för att jobba mer forskningsbaserat. vill därför öka den klassrumsnära forskningen och möjligheterna för fler lärare att forska på deltid. vill tillvarata den enorma språkresurs som finns i . Att uppvärdera modersmålet och belöna det på samma sätt som kunskaper i andra språk är också ett sätt att stärka självbilden och självkänslan hos en stor grupp unga i . Vi vill likställa studier i modersmålet med studier i moderna språk. Inom skolan vill vi se utökade försök med ämnesundervisning på modersmålet. För att underlätta vidare studier och förbereda elever för ett framtida yrkesarbete vill vi förbättra studie- och yrkesvägledningen. 5.3Minskade klyftor och trygga barn För är det en självklarhet att ett hållbart samhälle också måste vara socialt hållbart. Stor ekonomisk ojämlikhet gör att otryggheten breder ut sig. Regeringens ekonomiska politik har ökat klyftorna i samhället. De största vinnarna är män och förlorarna är kvinnor. De som har kommit mest i kläm är ensamstående kvinnor och deras barn. De som har mycket har fått mer och de som har lite har fått mindre. Under den förra mandatperioden fick den rikaste tiondelen mer än vad den halva av befolkningen som tjänar minst fick tillsammans. av skattesänkningarna gick till män, som kvinnor i högre grad än män drabbades av försämringarna i exempelvis sjuk- och föräldraförsäkringarna. lägger regeringen fram skatteförslag som gynnar de rikaste ännu mer; förutom att införa ytterligare jobbskatteavdrag vill regeringen höja skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Klyftorna mellan barnfamiljer har också ökat som en följd av regeringens ekonomiska politik. konstaterar i sin senaste rapport om barnfattigdom42 att den rikaste tiondelen av barnfamiljer har det så gott ställt att en av dessa familjer skulle kunna försörja drygt tre lika stora familjer. levde 220 000 barn i fattigdom, dvs. 11,av alla barn i . Med fattigdom menas här antingen att ha låg inkomststandard eller att ha försörjningsstöd (socialbidrag). Låg inkomststandard definieras som inkomster som inte täcker skäliga levnadsomkostnader. Bland ensamstående föräldrar har den relativa fattigdomen ökat stort , från 1991 till 2008. Att vara relativt fattig innebär att man har lite pengar jämfört med andra i samhället. Det speglar alltså den egna upplevelsen av fattigdom. Detta är ingen ny trend, men den har förstärkts av regeringens politik i kombination med finanskrisen. De som drabbats värst är barn till ensamstående föräldrar med svag anknytning till arbetsmarknaden. Bland barn till ensamstående föräldrar är barnfattigdomen mer än så hög som bland barn till sammanboende föräldrar. Nästan vartannat barn till ensamstående föräldrar med invandrarbakgrund lever i ekonomisk fattigdom. En fattig familj får vända och vrida på varenda slant. De lever ofta trångbott och har dålig hälsa som följd av ekonomisk stress. Barn till fattiga föräldrar måste avstå det som för andra barn är självklarheter. I Rädda Barnens rapport säger en ensamstående mamma med två barn att pengarna räcker aldrig, köpte min dotter själv en vinterjacka för födelsedagspengarna. En femtonårig kille säger att han hellre har mat på bordet än lägger i en klasskassa. Fattiga barn har dessutom sämre hälsa och sämre möjlighet till fritidsaktiviteter, t.ex. i form av lek och en meningsfull fritid, och de lever under betydligt mer otrygga förhållanden än andra barn. Detta gör också att de har svårare att tillgodogöra sig undervisningen i skolan. konstaterar sociala rapport att de inkomster barn kommer att ha som vuxna påverkas av vilka inkomster deras föräldrar haft. Ju lägre inkomster föräldrarna haft, desto större är risken att barnet som vuxen har en inkomst i de lägre inkomstskikten. Detta är inte värdigt ett grönt samhälle. har en rad förslag som leder till en mer jämlik fördelning i samhället. Våra förslag till förändringar av trygghetssystemen är en väsentlig del i detta. Utöver det vill vi också satsa på riktade åtgärder för ensamstående med barn. Några centrala punkter är att höja underhållsstödet och att titta på bostadsbidraget för ensamstående. En väl fungerande och flexibel barnomsorg är också en förutsättning för att ensamstående föräldrar ska få vardagen och ekonomin att gå ihop. skattepolitik bidrar också till att omfördela samhällets resurser. Vi säger nej till en högre skiktgräns för statlig inkomstskatt eftersom människor med goda inkomster redan fått stora skattesänkningar. Vi säger också nej till fortsatta jobbskatteavdrag. anser inte att det finns behov av fler jobbskatteavdrag i detta läge. Vi vill i stället använda pengarna till mer angelägna reformer som att stärka trygghetssystemen och förbättra välfärden. 5.4Ett öppet och tolerant växer och utvecklas som ett öppet land. För är det självklart att alla människor ska känna sig välkomna till , oavsett om de kommer hit för att de söker skydd undan krig, för att de vill arbeta, studera eller starta företag eller för att deras nära och kära finns i . Det är genom influenser från andra länder och andra kulturer och genom att får in nya erfarenheter och ny kunskap som utveckling sker. var ett underutvecklat och fattigt land. Genom öppna gränser för handel och ekonomiskt utbyte och migration har blivit ett rikt land. Invandrade personer har i stor utsträckning bidragit till det välstånd vi har i . Alla har bidragit till sin egen och andras utveckling genom att komma hit till och fortsätta bygget av vårt land. På samma sätt har svenskar som utvandrat bidragit till utvecklingen, såväl i sina nya hemländer som i . När det kommer nya människor hit skapas det också nya jobb. Utan den stora migrationen från och till hade många företag inte funnits. Dagens invandrare kan skapa morgondagens svenska storföretag. Forskning visar också att handeln ökar när migrationsströmmarna ökar, mycket på grund av de personliga kontakter som då skapas över hela världen.43 I riksdag finns en mycket stor samsyn om det positiva med migration och öppna gränser. Undersökningar visar också att svenskarna generellt sett blivit mer positiva till invandring.44 I vår omvärld syns trots det oroande tendenser till intolerans och främlingsfientlighet; inte minst intåg i är ett tecken på detta. är, och ska fortsatt vara, ledande i kampen för människors fria rätt att fly undan förföljelse och förtryck, få asyl och kunna leva ett liv i fred. har gjort en överenskommelse med regeringen om den fortsatta utvecklingen av migrationspolitiken fram . har valt att samarbeta med regeringen i denna fråga eftersom vi vill styra politikens utveckling i en riktning mot ökad rörlighet och frihet och bort från intolerans och rädsla. Överenskommelsen öppnar upp fler vägar in till för den som vill arbeta, studera eller starta företag här. Anhöriginvandring kommer att underlättas, och fler familjer får möjlighet att återförenas. Gömda barn kommer att få rätt till skola, och gömda barn och vuxna kommer att få rätt till hälso- och sjukvård och tandvård. Genom överenskommelsen kommer situationen att bli bättre för många av dem som är mest utsatta i vårt land. mål för skattepolitiken är att de skatter som behövs för att finansiera den gemensamma välfärden ska tas in på ett rättvist och rättssäkert sätt. Skatten ska beräknas utifrån bärkraft och på ett sätt som så långt som möjligt undviker oönskade snedvridningar av ekonomin. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga varor ska samhällskostnader som annars inte syns i priset synliggöras, för att på så sätt styra konsumtionen och investeringar i en mer hållbar riktning. Skattepolitiken ska också vara omfördelande. Omfördelningen i samhället sker genom de allmänna socialförsäkringarna och skattesystemet tillsammans. anser att det är rimligt med en viss progressivitet i skattesystemet så att de som tjänar mest också betalar en större andel av sin inkomst i skatt. De principer om enkelhet och likformighet som vägledde den stora skattereformen för två decennier sedan har tyvärr i åtskilliga fall åsidosatts. Nya undantag, nedsättningar och särlösningar har införts säkert med goda intentioner, men konsekvenserna har blivit ett krångligare och mindre likformigt skattesystem. vill därför att en ny bred parlamentarisk skatteöversyn ska göras. En sådan bred skatteöversyn behöver få ta tid och vissa mindre justeringar av skatter måste därför göras i närtid, för att det ska bli möjligt att nå nödvändiga klimat- och miljömål och för att kunna finansiera viktiga investeringar. 6.1Investeringar viktigare än sänkta skatter De senaste årens skattesänkningar har haft en tydlig slagsida åt människor som redan har det bra ställt, som trygghetssystemen urholkats för människor som behöver dem mest. syn på de tidigare jobbskatteavdragen är att dessa förmodligen haft positiva effekter på arbetsutbudet. Vi ser emellertid också att de skapat en ökad inkomstspridning och anser att de försämringar av trygghetssystemen som regeringen genomfört för att finansiera skattesänkningarna har varit oacceptabla. Regeringen vill nu gå vidare med ytterligare skattesänkningar i form av jobbskatteavdrag och höjd skiktgräns för när man ska betala statlig skatt. Båda är förslag som ger mest åt dem som tjänar mest. avvisar båda förslagen. De som har höga inkomster har redan fått stora skattesänkningar. anser att det av fördelningspolitiska skäl är orimligt att ytterligare sänka skatterna för dessa grupper. Vi anser också att det finns mer angelägna reformer just . Effekterna av ytterligare jobbskatteavdrag är ifrågasatta. Kostnaden för reformen behöver utvärderas och prövas mot andra reformer som ger liknande effekter.45 Vi menar också att regeringens politik för ett ökat arbetsutbud varit alltför ensidig och att det nu är hög tid att lägga mer resurser på att skapa nya jobb och på andra åtgärder såsom utbildning och rehabilitering, vilket skapar bättre förutsättningar för människor att ta de arbeten som i snabb takt växer fram. Den höjda skiktgräns för när man ska betala statlig skatt som regeringen föreslår ger kraftiga skattesänkningar för en relativt liten grupp med goda inkomster. De som har höga inkomster har redan fått stora skattesänkningar, och anser av fördelningspolitiska skäl att det är orimligt att ytterligare sänka skatterna för dessa grupper. kommer att återkomma med ett heltäckande förslag på beskattning av arbetsinkomster som också innebär minskade ekonomiska klyftor. Ett sätt att åstadkomma detta kan vara ett avtrappat jobbskatteavdrag i de högre inkomstskikten. Vi vill också titta på andra modeller för att göra det mer lönsamt att arbeta. Om en person som har försörjningsstöd börjar arbeta räknas försörjningsstödet av krona för krona mot arbetsinkomsten, vilket gör att det inte finns några ekonomiska incitament att börja jobba i mindre omfattning. Det finns därför behov av att titta på lösningar som innebär att man i denna situation får behålla den inkomstförstärkning som jobbskatteavdraget innebär. Detta skulle kunna minska marginaleffekterna kraftigt för dem som har mycket låga inkomster. 6.2Effektiva styrmedel i klimat- och energipolitiken Klokt utformade ekonomiska styrmedel, som miljöskatter som låter förorenaren betala, är erkänt kostnadseffektiva verktyg.