mot · GY02U8 · 2011-03-30 00:00:00 — Förbudet mot sexköp, menar vi, har även en normerande verkan, och stödet för förbudet är starkt. I de undersökningar som gjorts efter förbudets införande har av de tillfrågade varit positiva till sexköpslagen. Vi socialdemokrater har tidigare drivit på regeringen om att påverka EU-länderna att ta upp frågan om kriminalisering av sexköp, inte minst under det halvår hade ordförandeskapet i EU. Här kunde regeringen ha varit betydligt mer aktiv. Efter den svenska utvärderingen av sexköpslagen finns det än större anledning att föra fram den svenska sexköpslagen som ett föredöme, både när det gäller att minska prostitutionen och som ett verktyg att komma åt människohandel för sexuella ändamål. Regeringen måste nu ta initiativ i EU och tydliggöra att prostitution och människohandel har ett starkt samband samt att föra fram den svenska sexköpslagen som ett bra exempel på hur prostitution bekämpas. På samma sätt som det handlar om att förändra attityder hos svenskar för att uppnå ökad jämställdhet och minskat utnyttjande av personer som befinner sig i prostitution och människohandel kan även andra EU-länder påverkas. Ett gemensamt europeiskt asylsystem Att människor flyttar mellan länder är en naturlig process. Anledningarna till att en individ migrerar kan vara många och sammansatta. Det kan bl.a. handla om fattigdom, miljöförstöring, klimatförändring, krig, förtryck eller förföljelse i hemlandet. Migrationen i världen ökar. har antalet människor som flyttar till ett annat land fördubblats och uppgår till ca 200 miljoner. När människor flyttar sprids kunskap, nätverk växer och nya möjligheter uppstår. är i sig ett tydligt exempel på att den kunskap, arbetskraft och mångfald som kommit hit har haft stor betydelse för svensk utveckling och tillväxt. Men migration kan också innebära stora utmaningar, såväl för de människor som flyttar som för de länder de lämnar eller flyttar till. Rätten till asyl handlar i grund och botten om solidaritet mellan folken över landgränserna. Fokus i ett gemensamt europeiskt asylsystem måste vara på EU-ländernas gemensamma ansvar att värna de mänskliga rättigheterna och internationella konventioner samt bereda möjligheter till att söka asyl för de flyende. För att det ska fungera krävs ett solidariskt ansvar av EU:s medlemsstater. Den rådande situationen i är bevis för att EU:s massflyktsdirektiv borde tillämpas för att säkerställa snabbt stöd till dem som flyr från krig och förtryck. Vi socialdemokrater vill framhålla vikten av att följs och asylrätten hävdas. Rätten att få skydd undan förföljelse är en individuell mänsklig rättighet, och därför är vår uppfattning att EU ska ha en öppen dörr för människor i behov av skydd. Asylprövningen ska göras genom en ordning som bygger på en rättvis, rättssäker och individuell prövning som står i överensstämmelse med internationella konventioner av den enskildes skäl för uppehållstillstånd. När många europeiska länder nu driver en allt striktare migrationspolitik måste röst i EU vara än tydligare i kraven på gemensamt ansvarstagande och upprätthållande av internationella konventioner. Människor på flykt undan krig och förtryck i ska inte mötas av uttalanden om illegal migration och stängda gränser utan av ett värdigt mottagande och en rättssäker asylprocess. Konkurrera med kompetens och inte med låga löner För att klara konkurrensen på den globala marknaden ställs EU inför flera stora utmaningar. En av dem gäller arbetskraftens kompetens och rörlighet. förväntas antalet arbetstillfällen för högutbildade öka med 16miljoner i EU medan antalet arbetstillfällen för lågutbildade kommer att minska med ca 12 miljoner. Kombinerat med den stora demografiska utmaningen med en snabbt åldrande befolkning, där allt färre i arbetsför ålder ska försörja allt fler äldre och vårdbehövande, skapar det stora utmaningar för EU:s medlemsländer. Betydande investeringar måste göras i utbildning och kompetensutveckling för att EU:s medlemsländer ska kunna möta utmaningarna på arbetsmarknaden. Fler måste ges möjligheter att kunna arbeta och kunna arbeta längre. Kvinnors möjligheter att kunna arbeta på samma villkor som män måste stärkas. Vi ser med oro på att en stor andel av de nya jobb som skapas för kvinnor handlar om jobb med lägre löner och begränsad arbetstid. Det krävs insatser för högre kvalitet i skolan som förhindrar att ungdomar lämnar skolan med otillräckliga kunskaper för reella möjligheter för livslångt lärande för alla liksom utbyggda utbildningsmöjligheter så att fler kan möta framtidens kompetensbehov på arbetsmarknaden. Det krävs insatser för att förhindra att arbetslösheten leder till social dumpning och konkurrens genom låga löner. Rörlighet över gränserna och öppenhet inför invandring är viktiga drivkrafter för ekonomisk utveckling. Men detta får inte användas som en förevändning för att pressa arbetstagarnas löner och arbetsvillkor nedåt. EU saknar behörighet att direkt eller indirekt reglera löneförhållandena i . Så måste det också förbli. Den svenska kollektivavtalsmodellen bygger på att arbetsmarknadens parter har ansvaret. Välavvägda avtal bidrar till en fungerande ekonomi, internationell konkurrenskraft, höjda reallöner och en rättvis fördelning av lönerna. Parternas höga representativitet i säkerställer en ansvarsfull lönebildning. Alla försök från att intervenera i lönebildningen ska avvisas bestämt. För oss socialdemokrater är det självklart att de som arbetar i ska ha lika lön och lika villkor oavsett varifrån de kommer. Svenska kollektivavtal ska gälla för alla som arbetar på den svenska arbetsmarknaden. Detta är dock ingen självklarhet. ser vi exempel på löne- och villkorsdumpning och att den fria rörligheten missbrukas av oseriösa företag i syfte att konkurrera genom dåliga villkor. Denna utveckling är oacceptabel. Efter den s.k. Lavaldomen 2007 har regeringen, trots att den försöker föra i bevis att den står upp för den svenska kollektivavtalsmodellen, inte försvarat den tvärtom. I går regeringen längre än vad krävde. innehåller en rad allvarliga brister som öppnar upp för konkurrens genom dumpning. Vi menar att regelverket som omger kollektivavtalen nu måste stärkas. Grunden för att de fackliga organisationerna ska kunna teckna kollektivavtal är den grundlagsskyddade konflikträtten. Denna rättighet har regeringen inskränkt genom , vilket begränsar möjligheten att kunna vidta stridsåtgärder mot arbetsgivare som utstationerar arbetskraft i . Vi vill riva upp så att likvärdiga löne- och anställningsvillkor kan gälla för alla som arbetar i . Vi vill också säkerställa att utländska företag som har verksamhet i registrerar sin närvaro i och att dessa företag har en representant på plats så att det är möjligt för de fackliga organisationerna att teckna kollektivavtal. Men det räcker inte med att enbart ändra den svenska lagstiftningen. Det krävs en rad åtgärder inom EU. Genom Lavaldomen har domstolen slagit in på en väg där löne- och anställningsvillkor blir ett konkurrensmedel i . Att EU:s ekonomiska dimension ges företräde framför den sociala dimensionen är en obalans som måste justeras. Denna fråga berör alla löntagare i och kan inte skjutas . framtid ligger inte i att konkurrera med låga löner utan med trygga och goda arbetsvillkor, hög sysselsättning och kunskap. Vi vill att EU antar ett juridiskt bindande socialt protokoll som tydliggör att de fackliga rättigheterna, förhandlings- och konflikträtt samt rätten att teckna kollektivavtal, gäller inom unionen. I det sociala protokollet ska det fastställas att grundläggande rättigheter har företräde framför ekonomiska intressen. Vårt förslag bygger på motsvarande krav som framförts av . När utstationeringsdirektivet antogs av och ministerrådet rådde bred enighet om att direktivet skulle utgöra en lägsta nivå för de löne- och anställningsvillkor som kan krävas av ett värdland. Domstolen har dock valt att tolka direktivet som ett tak, dvs. att domstolen har angivit en högsta nivå för vilka villkor som kan avkrävas av ett gästande företag. Därför krävs nu politiska initiativ och en ny reglering som säkerställer karaktären av minimidirektiv så att likabehandling av löntagare kan garanteras. EU:s arbetstidsdirektiv syftar till att säkerställa en lägsta nivå för skyddet för arbetstagarnas rättigheter när det gäller veckoarbetstider, dygnsvila, nattarbete, veckovila och pauser. Målet är att skydda arbetstagarnas hälsa och förhindra konkurrens mellan länderna som bygger på dåliga arbetsvillkor. Direktivet är därför av avgörande betydelse för alla löntagare. Vi anser att det inte ska vara möjligt att förhandla bort grundläggande skyddsregler när det gäller arbetstiden. Skyddet för löntagare mot ohälsosamma arbetstider måste stärkas. Vi socialdemokrater menar att vi i EU måste driva att den s.k. opt-out-möjligheten avskaffas. Regeringen har kraftigt försämrat anställningsskyddet för visstidsanställda, och får nu kritik från för att vi inte lever upp till de minimikrav för skydd av anställningstryggheten som gäller inom EU. I en formell underrättelse kräver att ändrar sin lagstiftning så att den lever upp till krav. Visstidsanställningar ger sämre löneutveckling, lägre ersättning i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen och lägre pension. En visstidsanställd får mindre kompetensutveckling och har svårare att planera sin ekonomi och sitt privatliv. Vi menar att anställningstryggheten måste stärkas. Sjukvården är en nationell angelägenhet. Vi vill bevara den ordningen. För att rörligheten inom EU ska fungera måste varje person kunna känna sig trygg med att man får bra sjukvård i det medlemsland man befinner sig i. För den som söker vård i ett annat land är det viktigt att få veta när vården ersätts av hemlandet eller inte, att vården är säker och att den som är sjuk inte ska behöva ligga ute med stora ekonomiska belopp i väntan på ett domstolsutslag eller beslut av myndigheter i efterhand. Därför aktualiserade den socialdemokratiska regeringen i ministerrådet frågan om att reglera villkoren för patienters rörlighet i ett direktiv i stället för enbart genom rättsfall i domstolen. Vi ser alltså positivt på införandet av ett patientrörlighetsdirektiv. Vi vill betona vikten av att ett patientrörlighetsdirektiv utformas med respekt eftersom sjukvården är en nationell angelägenhet och inte omfattas av EU:s gemensamma politik. Under det svenska ordförandeskapet var patientrörlighetsdirektivet en prioriterad fråga. Regeringen misslyckades dock med att få till stånd en överenskommelse. En anledning till misslyckandet var att regeringen drev en marknadslinje som inte respekterade att sjukvården är en nationell angelägenhet utan drev frågan som en utveckling av tjänstesektorn. Mot bakgrund av att idén om ett patientrörlighetsdirektiv är en direkt konsekvens av att förslaget om att reglera sjukvården utifrån ett företagsamhetsperspektiv inom ramen för tjänstedirektivet fallit, är det direkt olämpligt att driva patientrörlighetsdirektivet som en del i utvecklandet av tjänstesektorn. Trots detta har regeringen genom handelsminister vid olika tillfällen framfört idéer om att sjukvården ska vara en del av tjänstesektorn och omfattas av tjänstedirektivet. Vi ställer oss helt avvisande till detta resonemang. Vi menar att patienter som kommer från ett annat medlemsland ska behandlas på samma sätt som patienter från det egna landet, dvs. behoven ska styra prioriteringen. Det får inte skapas gräddfiler för patienter från ett annat medlemsland; behoven ska styra inte nationaliteten. Medlemsländernas rätt att införa krav på förhandstillstånd för sjukhusvård måste säkerställas. Patienter som behöver och söker omfattande vård, vilket ofta är fallet när det gäller slutenvård, i ett annat medlemsland ska inte behöva ligga ute med stora belopp för att sedan kanske få ersättning från sitt hemland. En sådan ordning skapar oacceptabla skillnader mellan dem som har goda ekonomiska förutsättningar och alla andra som inte har de möjligheterna. Det är medlemslandet självt som bör avgöra om något av de uppräknade skälen finns för att införa förhandstillstånd. Sjukvård är ett nationellt ansvar, och landets bedömning av sitt eget sjukvårdssystem ska respekteras. Under det spanska ordförandeskapet nåddes en överenskommelse i ministerrådet, och kunde ett patientrörlighetsdirektiv godkännas i och av ministerrådet. Direktivet säkerställer att medlemsländerna kommer att kunna införa system med förhandstillstånd. Direktivet innehåller också krav på att det måste finnas kontaktpunkter i varje EU-land där man som patient enkelt kan informera sig om vilka villkor som gäller för att få ersättning, vad som gäller om något skulle gå fel vid en operation eller hur man överklagar ett negativt beslut om ersättning. Patientrörlighetsdirektivet är i sin helhet balanserat och innebär en förbättring för patienter som söker gränsöverskridande vård. Hur bra det verkligen blir för patienterna avgörs dock av hur den borgerliga regeringen väljer att agera, eftersom direktivet lämnar mycket ansvar på medlemsstaterna. Att vård aldrig får bli en plånboksfråga är en central princip för oss. Därför vill vi att den satsar på högkvalitativ och tillgänglig sjukvård här hemma i stället för ogenomtänkta skattesänkningar. vill vi att den nu tar vara på den möjlighet patientrörlighetsdirektivet innebär och inför ett system med förhandsbesked med betalningsgaranti som gör det möjligt för patienter att slippa låna pengar, ligga ute med stora summor, ta ekonomiska risker, i de fall svensk sjukvård inte klarar att möta deras behov inom rimlig tid. Inom klimat- och miljöfrågorna har EU stora möjligheter att agera. Vi vill att ska återta sin pådrivande roll inom EU:s klimatarbete och att unionen ska vara en förebild i de internationella åtgärderna. EU måste som helhet arbeta för kraftigt minskade och konkret definierade utsläpp. Den visar dock tendenser till att dra ned på ambitionerna. Regeringen vill inte driva på att EU minskar sina utsläpp till 2020. Man har under förhandlingarna förespråkat att EU:s utsläppsminskningar till stor del ska genomföras i utvecklingsländerna. och andra EU-länder vill tillgodoräkna sig dessa minskningar som om de vore gjorda på hemmaplan. Detta är inte acceptabelt. Vår trovärdighet försvagas. De internationella klimatförhandlingarna är i ett kritiskt skede. Första åtagandeperioden under Kyoto är på väg att löpa ut. Det finns ännu ingen överenskommelse om en fortsättning. Förtroendeklyftan mellan de rika och de fattiga länderna har fördjupats. EU måste nu visa ledarskap när och inte vill gå före. Överenskommelsen i om biologisk mångfald beskrivs av regeringen som en stor framgång, vilket det också kan bli när åtgärdspaketet konkretiseras. EU:s arbete för att hejda förlusten av biologisk mångfald kräver mer än en ambitiös planering, det kräver också en snabb finansiering. Ett viktigt verktyg för att förbättra miljön är att minska transporternas negativa miljöpåverkan. bör verka aktivt för ett effektivare tågtransportnät inom EU. De nationella järnvägssystemen måste bli kompatibla och lagstiftningen synkroniseras. Då först och parallellt med strävan att öka andelen förnybar energi har tågtrafiken en chans att bli ett realistiskt transportalternativ inom EU. Regeringen har föreslagit att flygtrafiken ska omfattas av EU:s handel med utsläppsrätter. Det är också vår linje, men vi anser att flyget ska ha en egen marknadsplats, en s.k. egen bubbla, för att utsläppshandeln ska ha effekt. Det penningstarka flyget berörs inte nämnvärt av det låga priset på utsläppsrätter. riskerar den sårbara elintensiva industrin att drabbas av flygets inträde i handeln. EU:s jordbrukspolitik kräver handfasta åtgärder. Reformeringar är på gång, men mycket återstår. Det är vår bestämda uppfattning att EU:s jordbruksstöd och marknadsregleringar ska avskaffas. Stöden snedvrider konkurrensen på världsmarknaden och förhindrar utvecklingsländernas möjligheter till egen produktion och konsumtion. Jordbruksstöden ska ha en tydlig klimatinriktning så länge de finns kvar. Exportsubventionerna ska avvecklas . En aktiv landsbygdsutveckling är viktig, liksom förbättrad djurvälfärd. Den borgerliga regeringen har visat ett beklagligt ointresse för jordbrukspolitiken inom EU. har marginaliserats i förhandlingarna. Det räcker inte att ensidigt driva frågan om jordbruksstödens omfattning. måste också aktivt delta i diskussionen om hur stöden ska utformas de finns kvar. Reformeringen av EU:s jordbrukspolitik är ett tufft arbete som ska ske inom EU med engagerad närvaro från svensk sida. Kemikaliefrågan är ytterligare ett politikområde där EU ska vara pådrivande. Den gemensamma kemikalielagstiftningen Reach finns på plats , men kräver redan revidering. Principen om att farliga kemikalier ska ersättas med mindre farliga alternativ måste skärpas. Vi vill också att Reach ska omfatta fler s.k. lågvolymämnen. Definitionen av vilka ämnen som behöver tillstånd för att användas måste förtydligas så att fler farliga ämnen omfattas. Regeringen måste bli mer aktiv i kemikaliefrågor och lämna fler förslag till Reachs kandidatlista för farliga kemikalier. Vi anser att frågan om digitalisering av biografer är en mycket viktig kulturpolitisk fråga som handlar om att skapa rättvis tillgänglighet till en av de mest populära konstformerna filmen. Digitalisering av biografer har också möjliggjort att direktsända opera- och teaterföreställningar. Ett lysande exempel är Folkets Hus och Parkers projekt där man visat föreställningar från Metropolitan i . Digitalisering av biografer är en fråga som alla medlemsstater har sagt sig prioritera. Vi finner det då anmärkningsvärt att den svenska alliansregeringen var ense med övriga medlemsstater om detta men inte anslog medel för digitalisering av biografer för , i motsats till socialdemokraterna. Filmbranschen anser att det är ytterst viktigt att satsa nu när den tekniska utvecklingen sker sedan kan det vara , och biografer kan ha tvingats lägga ned. Ramprogrammet Media 2007 (20072013) Vi anser att det är mycket viktigt att det även efter 2013 finns ett stödprogram för film-, tv- och multimediebranschen. Det är beklagligt att den svenska alliansregeringen inte tydligt, när frågan om en fortsättning på stödprogrammet efter 2013 aktualiserades , inte betonade stödprogrammets betydelse eller sade sig vilja verka för en fortsättning.