mot · GZ02So658 · 2011-10-04 00:00:00 — Barn som lever under utsatta livsvillkor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förslag på en nationell handlingsplan mot barnfattigdom. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja grundnivån i föräldraförsäkringen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja underhållsstödet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värdesäkra underhållsbidraget gentemot prisbasbeloppet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att datorer m.m. ska ingå i riksnormen för försörjningsstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nyanlända barnfamiljers ekonomiska situation.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förlängning av möjligheten till förkortad arbetsdag för föräldrar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att barn fortfarande vräks från sina hem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om dilemmat kring att äga en bostadsrätt och behovet av stöd från . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om problematiken kring långvarigt beroende av försörjningsstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om pilotprojekt när det gäller hemstöd för ensamstående föräldrar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rätten till barnomsorg även ska gälla på obekväm arbetstid.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över riktlinjerna för stöd till barns glasögon för att stärka möjligheterna för barn med synfel att få glasögon oberoende av var i landet de bor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för överskuldsatta.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avgifter för barn inom landstingen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökad hjälplinje för placerade barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om UMO, ungdomsmottagningen på nätet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barns rätt till eget biträde.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utbildningen i ska vara helt avgiftsfri och att det endast i undantagsfall får tas ut avgifter.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skolmaten i gymnasieskolan ska vara avgiftsfri för eleverna i såväl kommunala som fristående gymnasieskolor.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utforma rekommendationer att grundskoleelever ska erbjudas frukost i skolan.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att barn vars föräldrar blir arbetslösa eller sjukskrivna bör ha rätt till en plats på fritidshem.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barngruppernas storlek på fritidshemmen och fritidsklubbarna.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tydligare kvalitetskriterier och mer regelbunden tillsyn av fritidshemmens verksamheter.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barns möjligheter till lov med aktiviteter.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stödgrupper för barn till missbrukande eller psykiskt sjuka föräldrar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förslaget om en fungerande familjerådgivning. 1 Yrkandena 24 och 6 hänvisade till SfU. 2 Yrkande 7 hänvisat till AU. 3 Yrkandena 12 och 1925 hänvisade till UbU. 4 Yrkandena 14 och 18 hänvisade till CU. Barnfattigdom som begrepp har diskuterats mycket . Rädda Barnens årsrapport lyfte frågan särskilt, debatten har förts i medierna, flera politiska partier har lyft frågan som också debatterats i en särskild debatt i . de gröna välkomnar diskussionen och har också varit drivande i frågan. Barnfattigdom lyfter de ekonomiska förhållanden som barn lever under. Olikhet i levnadsvillkor har i sig stor betydelse för hälsa och framtida hälsa. Att ha mycket små resurser stänger också barn rent konkret ute från många möjligheter som andra barn har. Studier har visat på ett tydligt samband mellan fattigdom och en rad viktiga aspekter såsom utbildningsresultat, etablering på arbetsmarknaden, hälsa, mobbning och trygghet i det egna bostadsområdet. Detta lyfts i Rädda Barnens rapport som skrivits av , professor i socialt arbete. vill dock i begreppet även lyfta in barn som lever i andra särskilt utsatta livssituationer, utan att nödvändigtvis vara barn till förälder/föräldrar som betecknas som fattiga. Det gäller t.ex. barn till föräldrar som missbrukar, har psykisk sjukdom eller brukar våld. Att vara barn till föräldrar som är långvarigt arbetslösa eller som av olika skäl förlorat tron har också stor inverkan på barnen och ökar deras utsatthet. Dessa olika tillstånd kan sammanfalla med ekonomisk utsatthet, men gör det . För att fånga in viktiga synpunkter och aspekter på barnfattigdom och vad som behöver göras har haft rundabordssamtal med organisationer som har stor erfarenhet av frågorna ur olika perspektiv. Vi har också uppmanat allmänheten att via en särskild kanal höra av sig direkt till oss om tips och förslag. Dessa har vi tagit med oss i det vidare arbetet. Varje barn har egna rättigheter enligt FN:s konvention om barns rättigheter. Mänskliga rättigheter måste vara utgångspunkten i allt arbete runt barnfattigdom och barns särskilda utsatthet. och alla barns rätt till hälsa, bostad och socialt värdigt liv är i detta sammanhang grundläggande dokument. Dessa rättigheter till att leva och utvecklas, att växa upp i trygghet och skyddas mot övergrepp och rätt att respekteras för vad de tycker och tänker måste vara utgångspunkten i samhällsplanering och politiskt beslutsfattande. Vi anser också att det är viktigt att fokusera på orsaker och inte symtom. Att öka bidragsnivåer eller höja jobbskatteavdrag, som varit regeringens svar på allt, är långt ifrån tillräckligt. Grundläggande strukturella förhållanden såsom en fungerande arbetsmarknad, att människor har råd att bo i sina bostäder, att skolan är bra oavsett var man bor i och ökad jämställdhet är viktiga. Ett fungerande socialförsäkringssystem betyder inte minst mycket för att människor ska ha skydd när de blir sjuka och inte behöva oroa sig för det. Det är ett problem som har blivit påtagligt med nuvarande regerings politik. Det har stor betydelse för människor i praktiken hur försörjningsstödet är utformat, och på vilket sätt det ges. Skuldbeläggande, misstroende socialsekreterare kan vara förödande för självkänslan. Andra faktorer som bidrar till ett bra liv är tillgång till natur, rent vatten, ren luft och en bullerfri miljö. Det är basalt och något alla människor behöver. Vi gröna ser vidare som ett viktigt perspektiv också att skapa vad vi kallar nya livschanser att oavsett hur livet har varit skapa möjligheter och vägar för enskilda att ta sig vidare. Det gäller såväl vuxna som barn. Nya livschanser behöver även ges till geografiska områden eller bostadsområden som av olika skäl börjat kännetecknas av förlorad framtidstro. Kanske i framför allt dessa områden är det av stor betydelse att det skapas nya livschanser, att barn och unga samt deras föräldrar ges möjligheter att bryta negativa livsmönster och kan gå vidare. Där fyller en bra skola med hög kvalitativ nivå en särskilt viktig funktion. Utsatthet kan till viss del sägas gå i arv. Det är viktigt att skapa förutsättningar för att kunna bryta det. Och det är synnerligen viktigt att barn och unga inte tappar framtidstron, något som i sig kan skapa grogrund för inte bara egna problem utan samhällsproblem. Om olika mått på barnfattigdom När det gäller nivåer finns olika sätt att mäta fattigdom och barnfattigdom. använder måttet barn i familjer som antingen får försörjningsstöd eller har låg inkomststandard, d.v.s. inkomster som inte täcker skäliga levnadsomkostnader. Så definierat var barnfattigdomen för . definierar barnfattigdom som andelen barn vars föräldrar får försörjningsstöd, vilket uppgick till . Oavsett hur man mäter så finns barnfattigdom i och det ställer krav på insatser. EU har satt upp fem mål som ska ha uppnåtts 2020. Varje land omvandlar EU-målen till nationella mål som speglar situationen och förutsättningarna i det landet. Ett av de uppsatta målen är att antalet människor som lever eller riskerar att leva i fattigdom och social utestängning ska ha minskat med minst 20 miljoner till 2020. EU använder ett relativt fattigdomsbegrepp som bygger på inkomstskillnaderna i ett land. Fattigdomsgränsen sätts vid av medianinkomsten i landet. Måtten har mött kritik, genom att en person skulle anses fattig bara i relativ mening, trots att han eller hon egentligen kan ha väldigt mycket pengar och klara sig väl. Det är sant. Ett annat kritiskt argument är att familjer som är fattiga eller uppbär socialbidrag vid en viss given punkt kanske bara befinner sig i en mycket tillfällig svacka och normalt klarar sig bra. Det är också sant. Vi anser dock att det för ett land är viktigt att inte skapa för stora klyftor och att skapa jämlikhet i levnadsvillkor, något som folkhälsoforskningen lyfter starkt. Men det är också förstås angeläget att se hur stora grupper som lever på mycket låga ekonomiska nivåer och hitta sätt att förbättra deras villkor. lyfter här ett antal förslag som utifrån ovanstående minskar barnfattigdom och barns utsatthet, på olika sätt och olika nivåer. På ett eller annat sätt kan man säga att mycket av den politik som förbättrar dels de vuxnas ekonomiska situation, dels deras livsvillkor i övrigt har inverkan och påverkar barns livssituation. Men för att få bra översiktlig kunskap om barns livsvillkor behövs det en nationell handlingsplan för att synliggöra de problem som riskerar att drabba barn i utsatta livssituationer. Vi vet dock tillräckligt för att redan nu kunna föreslå ett antal förslag som vi menar kan hjälpa barn i en utsatt livssituation. anser att en nationell handlingsplan behöver tas fram i för att vi ska kunna ta ett helhetsgrepp på problemet för barn som lever i dels ekonomiskt utsatta familjer, dels annan utsatthet. En sådan handlingsplan ska bl.a. innehålla tidsbestämda mål, åtgärder för att nå målen, uppföljningsmekanismer och resursbesättas samt ett tydligt barnrättsperspektiv. Det finns som sagt var olika sätt att mäta fattigdom och barnfattigdom. Oavsett hur man mäter så finns barnfattigdom i och det ställer krav på insatser. Vi anser därför att en nationell handlingsplan behöver tas fram och att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag på en sådan. Förändra målet för den ekonomiska familjepolitiken Ett centralt syfte med trygghetssystemen har varit en solidarisk omfördelning mellan barnfamiljer och andra grupper och över individens livscykel. Regeringen har tagit bort den omfördelande ambitionen för den ekonomiska familjepolitiken, vilket inte kan tolkas på annat sätt än att de inte motsätter sig ökade klyftor. vill revidera målet så att den ekonomiska familjepolitiken ska motverka ekonomiska orättvisor, men också tydligt slå fast att även jämställdhet ingår i målet. Därför vill vi att målsättningen för den ekonomiska familjepolitiken ska vara att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn ska minska och jämställdhet mellan könen ska uppmuntras inom ramen för den generella politiken. Förändringar i de generella försäkringssystemen Att barns föräldrar ska ha rimliga villkor oavsett om de arbetar, är sjukskrivna, arbetslösa, föräldralediga eller studerar är viktigt. För att skapa bättre villkor behöver man redan nu göra några förändringar. Höjd grundnivå i föräldraförsäkringen Vi vill höja grundnivån i föräldraförsäkringen så att alla nyblivna föräldrar oavsett tidigare situation ska komma upp i den nivå som motsvarar det s.k. golvet i arbetslöshetsersättningen. Detta gäller för de dagar som beräknas på SGI-nivå. Grundnivån i föräldraförsäkringen är per dag, och skulle då omräknat bli per dag. Om detta bör regeringen återkomma. De flesta barn bor efter en separation mellan föräldrarna hos mamman. Det underhållsstöd som betalar ut till en del av dessa barn för att kompensera försörjningsbortfall har höjts med endast (8,), vilket innebär en kraftig urholkning av värdet. Detta har främst drabbat hushållstypen ensamstående kvinnor med barn. vill höja stödet med samt värdesäkra det gentemot prisbasbeloppet utifrån den nivån. Satsningen är på . Pengar som med stor träffsäkerhet kommer att nå de mest ekonomiskt utsatta barnhushållen. I takt med den ökande digitaliseringen och datorn som ett självklart arbetsredskap i skola och arbetsliv bör man diskutera om det i riksnormen för försörjningsstöd ska ingå dator, mjukvara och bredbandskostnad. Barn i fattiga familjer riskerar annars att utestängas från denna viktiga arena. För barn som lever i familjer som är beroende av försörjningsstöd finns inte dessa kostnader med. står tv och dagstidning som rubriker i riksnormen. Med anledning av det bör regeringen återkomma med ett förslag om hur dator, mjukvara och bredbandskostnad kan ingå i riksnormen för försörjningsstöd. Nyanlända barnfamiljers ekonomiska situation är barnbidraget på och barn. Efter andra barnet tillkommer ett flerbarnstillägg på , efter tredje barnet tillkommer ett tillägg på osv. När det gäller nyanlända familjer är reglerna de motsatta. Från och med det fjärde barnet halveras bidraget. För nyanlända som bor på anläggning är dagersättningen för barn till och med , men det halveras från och med tredje barnet. För nyanlända som har hittat ett eget boende är ersättningen per dag för barn till och med , men även detta halveras i och med tredje barnet. Detta är inte rimligt. Det är enligt orimligt att göra skillnad på familjers behov av ekonomiska medel beroende på ursprung. Vi anser att regeringen måste se över de nyanländas ekonomiska situation och återkomma till med förslag om hur denna kan stärkas. Förlängd möjlighet till förkortad arbetsdag tills barnet fyller Vi vill också möjliggöra en förkortad arbetsdag för föräldrar . Enligt föräldraledighetslagen har varje förälder rätt till förkortad arbetsdag av normal arbetstid, tills barnet fyllt . Vi menar att ska utsträckas tills barnet fyllt . Även föräldrar till tonåringar kan behöva gå ner för att bättre finnas till hands för sina barn. Regeringen bör återkomma angående detta. Barn ska inte behöva oroa sig för att vräkas är oroat över att barn fortfarande vräks. berördes 632 barn i av vräkningar, enligt statistik. Det är något fler än året innan trots att målsättningen är att inga barn ska drabbas. Skillnaderna mellan olika kommuner är stora och flest vräks i storstäderna. I är den formella anledningen hyresskulder. Regeringens strategi för att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden har pågått . har fått ett flertal uppdrag och 2011 presenterades rapporten vräks barn fortfarande? En arbetsgrupp tillsattes av barn- och äldreministern . I den rapporten finns ett flertal förslag för att förhindra att barn vräks. Ministern har lovat att återkomma i den frågan. menar att trots den nolltolerans som regeringen utlovat kvarstår en hel del problem som måste ses över. Hemlöshetsproblematiken kan även drabba familjer som bor i bostadsrätter och av olika skäl, t.ex. sjukdom eller arbetslöshet, är i behov av ekonomiskt bistånd från . Familjerna brukar ges rådrum för att sälja sina bostadsrätter. Men det har kommit till vår kännedom att det inte är helt ovanligt att dessa familjer har så stora skulder att det inte kommer att finnas kvar några pengar vid en lägenhetsförsäljning. Därmed försvåras deras möjligheter att i så fall köpa en ny mindre/billigare lägenhet. Och att få tillgång till en hyreslägenhet, särskilt i storstadsområdena, är väldigt svårt. Dessutom är det i princip nästan omöjligt att bli godkänd som hyresgäst om du har prickar hos kronofogden. Med andra ord vart ska dessa familjer ta vägen? kan det vara billigare att bo kvar i sin bostadsrätt än att flytta till en hyresrätt där beviljar hyran. Rättsläget är på kommunernas sida att inte bevilja socialbidrag för boendekostnad i bostadsrätt för socialbidragstagare, även vid personliga skäl som t.ex svåra psykiska problem. har tittat på frågan och kommit med rekommendationer, men problemet kvarstår. Detta är ett dilemma då antalet bostadsrätter ökar framför allt i storstäderna. Alla familjer riskerar att hamna i en långvarig arbetslöshet eller sjukdom trots att man vid köptillfället hade både hälsa och inkomst, men vi ser en risk att detta kommer att bli ett allt större problem när tidigare välfungerande familjer inte längre har råd att betala och inte har rätt att få hjälp från . Regeringen bör se över denna problematik. Långvarigt beroende av försörjningsstöd Försörjningsstödet är tänkt som ett kortvarigt bistånd tills en person eller ett hushåll återigen kommer på fötter. finns dock ett antal personer och familjer där det inte fungerar som det var tänkt och stödet blir långvarigt. En del barn växer upp i familjer som uppbär försörjningsstöd under hela deras uppväxttid, vilket riskerar att starkt begränsa deras möjligheter. Vi vill därför att en översyn ska göras både av nivåer i försörjningsstödet och huruvida det är rimligt att särskilda hänsyn tas vid långvarigt beroende. Möjligheten att börja arbeta och under vissa förutsättningar ändå behålla en del av försörjningsstödet är också angeläget att se över. Barnperspektivet ska vara i fokus. Man behöver även se över hur den som är långtidsberoende av socialbidrag ska kunna få vara ledig med sina barn under exempelvis sommarlov/jullov. får den som är arbetslös socialbidragstagare aldrig vara ledig om hon eller han inte har mycket speciella skäl eller en snäll socialsekreterare. Hemstöd för ensamstående föräldrar Ensamföräldrar och deras barn riskerar att vara särskilt utsatta bl.a. för att det bara finns en inkomsttagare. I en situation där barnet eller föräldern är mycket sjuk finns ingen möjlighet för ensamföräldern att exempelvis handla eller städa i hemmet. är man helt beroende av att familj eller vänner har möjlighet att hjälpa till. Det är inte alla som har ett sådant nätverk. I dessa situationer borde det vara möjligt för ensamstående föräldrar att få hjälp med det allra viktigaste. Vetskapen om att det går att få hjälp om man blir bli sjuk besparar många ensamstående föräldrar en hel del oro. vill vi därför se att ett pilotprojekt genomförs i tre kommuner för att därefter utvärderas. Projektet innebär att ensamföräldrar vid egen eller barnets sjukdom får rätt till hemstöd, en tjänst motsvarande för äldre, till en låg kostnad. finns det möjlighet att andra än barnets vårdnadshavare är hemma med sjukt barn med ersättning från men vi ser ändå detta som ett intressant förslag att pröva som ett sätt att underlätta för ensamföräldrar i en svår situation. Barnomsorg på obekväm arbetstid erbjuder bara cirka hälften av alla kommuner barnomsorg på obekväm arbetstid. Kommunerna är inte skyldiga att erbjuda nattomsorg eller omsorg . Detta ställer självklart till problem för alla de föräldrar som arbetar kvällar, nätter och eller mycket , vilket är vanligt inom t.ex. vården och industrin. Ett extra stort problem blir det för ensamstående föräldrar. Även föräldrar där båda arbetar inom kulturvärlden har problem eftersom deras arbetstid ofta är efter att den ordinarie förskolan har stängt. Arbetslösheten bland ensamstående föräldrar är högre än bland övriga. Att inte kunna få barnomsorg som motsvarar ens arbetstider får inte vara ett hinder för en ensamstående förälder att ta ett jobb. anser att kommunen ska vara skyldig att ordna barnomsorg på obekväm arbetstid. Därför ska kommunerna även vara skyldiga att erbjuda barnomsorg och tidiga morgnar samt . Finansiering för att stimulera detta förslag i kommunerna återfinns i utgiftsområde 16 i förslag till budget. Därför är det av stor betydelse att uttalar som sin mening till regeringen att rätten till barnomsorg även ska gälla under obekväm arbetstid. Alla barn i har rätt till vård på lika villkor. artikel 24 handlar om barnens rätt till bästa möjliga hälsa, men för många familjer innebär t.ex. kostnaderna för barnens glasögon, mediciner och hjälpmedel ett hårt slag mot hushållsbudgeten. Omkring en kvarts miljon barn i beräknas växa upp i en fattig familj där brist på pengar är ett ständigt problem. Barn som inte får hjälp att rätta till synfel utvecklar inte synskärpan. Detta kan inte rättas till senare i livet. Glasögon till barn borde ses som medicinsk behandling så länge som synen utvecklas. Det är därför viktigt att barn med synfel får de glasögon de behöver, oavsett föräldrarnas ekonomiska situation. Nedsatt syn och synfel måste betraktas på samma sätt som nedsatt hörsel eller annat funktionshinder. Det är nödvändigt för att barn ska kunna utvecklas och hänga med i skolan och delta i gemenskapen med sina kamrater. Huruvida barn kan få bidrag till glasögon beror på var i landet de bor. De flesta landsting ger någon form av subventionering för barn mellan , men bidragen varierar . För barn i skolåldern är situationen mycket värre då enbart ett fåtal landsting ger bidrag till barn som fyllt , trots att glasögon för skolbarn med synfel är nödvändiga för inlärningen. har riktat stark kritik mot för att stöd till barn med sämre ekonomiska förutsättningar ser mycket olika ut i olika delar av landet. Kommittén har uppmanat regeringen att jämna ut olikheterna. gäller i hela , oavsett var man bor. Därför bör regeringen se över riktlinjerna för stöd till barns glasögon för att stärka möjligheterna för barn med synfel att få glasögon, oberoende av var i landet de bor. Höjda normalbelopp med fokus på barnfamiljer Den del av inkomsten som en person med utmätning får behålla själv, förbehållsbeloppet, ligger under gränsen för försörjningsstöd, trots att försörjningsstödet är tänkt att vara endast tillfälligt medan förbehållsbeloppet kan sträcka sig . Vi vill höja det normalbelopp som individens förbehållsbelopp beräknas utifrån vid utmätning på grund av skuldsanering eller överskuldssättning. Detta ska ske genom att kostnader kopplade till barn, t.ex. umgängeskostnader, i högre grad tas hänsyn till. Förkorta betalningsperioden för skuldsanering till tre år Att växa upp med föräldrar utsatta för utmätning innebär mycket knappa ekonomiska villkor. Dagens betalningsperiod för skuldsanering är för ett barn och kommer att utgöra stor del av barndomen. Vi vill förkorta betalningsperioden till . Detta är särskilt angeläget för personer med barn, men även andra är i behov av samma reform och den förkortade tiden ska därför gälla alla gäldenärer med skuldsanering. Avgifter för barn inom landstingen Patientavgifterna regleras i respektive landsting och ser mycket olika ut mellan landstingen, så även avgifterna för barn. I en del landsting är det en avgift för akutsjukvård men det är avgiftsfritt att besöka vårdcentraler och jourläkare. Andra har tvärtom. Man har genom akutvårdsavgiften fått bort en s.k. övernyttjning av akutsjukvården som i sin tur bidrar till onödiga köer och smittspridning. Skälen till de olika valen skiftar självklart. Vi anser dock att det är av stor vikt att inte de sjuka barnen ska drabbas av de olika landstingens ekonomi. Regeringen bör ge eller annan lämplig aktör i uppdrag att se över hur avgiftssystemen inom sjukvården för barn skiftar mellan landstingen och vilka konsekvenser det eventuellt kan få för barnen. Utökad hjälplinje för placerade barn På tillsynsenhet startade man en telefonlinje dit barn och unga som är placerade kan vända sig direkt.