mot · GZ02Fi240 · 2011-10-05 00:00:00 — Inom EU räknar man med att antalet arbetstillfällen för högutbildade kommer att öka med 16 miljoner , medan antalet arbetstillfällen för lågutbildade kommer att minska med cirka 12 miljoner. Därför krävs hög kvalitet och hög ambitionsnivå när det gäller utbildning och kompetensutveckling. Dessa förändringar innebär att det finns stora vinster att göra för samhället i stort och för enskilda arbetsgivare genom offensiva arbetsmiljösatsningar. En hållbar arbetsmiljö innebär att fler kan jobba längre och att viktig kompetens kan tas tillvara. Det demografiska tillskottet av personer i arbetskraften fram kommer uteslutande från de utlandsfödda. Arbetskraftens förändring handlar således mycket om de utlandsföddas möjligheter att komma ut i arbetslivet. Eftersom arbetskraftsdeltagandet i delar av gruppen är lågt, inte minst bland kvinnorna, finns här den största arbetskraftspotentialen. Arbetskraftspotential finns även bland grupper med sämre konkurrensförmåga och en svagare förankring på arbetsmarknaden. Arbetslösa med en bakgrund inom yrken som inte längre efterfrågas, ungdomar som inte fullföljt gymnasiet eller vars utbildning inte matchar efterfrågan på arbetskraft, funktionshindrade, långtidssjuka och förtidspensionerade med nedsatt arbetsförmåga samt äldre arbetskraft liksom personer som är geografiskt bundna till områden där det saknas arbetstillfällen utgör också delar av arbetskraftsreserven. Att motverka den demografiskt betingade bristen på arbetskraft genom att på olika sätt stimulera ett ökat arbetskraftsdeltagande hos befolkningen i aktiv ålder samt minska den strukturellt betingade arbetslösheten utgör kanske den största utmaningen för jobbpolitiken på medellång sikt. Allteftersom den åldrande befolkningen blir beroende av välfärdstjänster så stiger också kraven på skatteinkomster. Kommuner och Landsting redovisade 2010 en analys vars slutsats var att om vi fortsätter att finansiera välfärdstjänsterna på samma sätt som fordras att kommunalskatten i genomsnitt höjs med 2035. Det motsvarar ett ökat finansieringsbehov på uttryckt priser. En så omfattande höjning av skattetrycket är varken önskvärt eller möjligt att genomföra i en ekonomi som kommer att präglas av ett allt intensivare internationellt flöde av kapital och högkvalificerad arbetskraft. Därför måste vi primärt söka andra lösningar. Mer arbete och fler arbetade timmar måste bli huvudspåret för välfärdens finansiering . Om denna ökning av antalet arbetade timmar ska vara möjlig förutsätter det en utveckling och modernisering av arbetets villkor. Diskussionen om välfärdens framtida finansiering måste ta sin utgångspunkt i hur vi skapar en stark arbetslinje som kan fungera för en mycket större del av arbetskraften än vad som är fallet . Vidare måste möjligheterna att effektivisera välfärdens tjänster utnyttjas så långt som det är möjligt och rimligt. Ytterligare bidrag kan komma från yngre som får möjlighet att etablera sig snabbare i yrkeslivet än vad som gäller samt från äldre som orkar, vill och får arbeta högre upp i åldrarna. Inte minst viktigt är att få ett hållbart arbetsliv som gör det möjligt för fler att arbeta ända fram till pensionsåldern. Klimatförändringarna är vår tids ödesfråga. Om temperaturen fortsätter att stiga i samma takt som kommer det att leda till allvarliga konsekvenser för livet på jorden. FN:s klimatpanel IPCC har visat att om mänskligheten ska undvika farliga effekter av klimatförändringarna så måste de globala utsläppen halveras till 2050. IPCC förbereder nu organisationens femte rapport om läget i världens klimatsystem (AR 5). Just nu publiceras för fullt de vetenskapliga artiklar som forskarna lämnat in för att de ska få med sina nya rön i rapporten. Vi kan i dessa artiklar se att problembilden har skärpts. När de tre delarna av AR 5 börjar publiceras kommer världens politiker att ha ett delvis nytt beslutsunderlag. Forskarna har visat att de framtida havsnivåhöjningarna blir större, och de negativa effekterna på världens ekosystem, vilka försörjer oss med mat och vatten, blir allvarligare. kommer IPCC också att analysera återkopplingsprocesserna eller tröskeleffekter i klimatsystemet som forskarna talar om, dvs. när jordens egna processer sätter fart på temperaturökningen när denna passerar en viss gräns. Vissa av dessa effekter menar forskarna är irreversibla.22 Diskussionerna om att världen måste inrikta sig på ett mål av 1,5 grads maximal temperaturökning för att undvika farliga konsekvenser har redan börjat och effekterna av en sådan förändring granskas av UNFCCC. Ett sådant mål skulle kräva betydligt kraftfullare politiska ingripanden än vad som sker . Flera studier, däribland den internationellt erkända Sternrapporten23, har dessutom visat på de ekonomiska vinsterna av att inte vänta. Det blir betydligt mer kostsamt i längden om vi skjuter upp de nödvändiga åtgärderna. Det är de rika länderna som står för den absoluta merparten av utsläppen av växthusgaser och det är de fattiga länderna som drabbas hårdast av klimatförändringarna. Ett faktum är också att de utsläpp som vi orsakar genom importerade varor ökar, vilket bör påverka vår syn på klimaträttvisan i världen. Det är uppenbart att de rika länderna måste ta det största ansvaret för att minska klimatutsläppen. har länge varit en förebild för andra länder som vill arbeta med att förbättra miljön. I internationella sammanhang har vår unika förmåga att både minska klimatpåverkande utsläpp och höja BNP varit ett positivt exempel som lyfts fram för att visa att det är möjligt. Men mycket tyder på att statistiken för utsläpp av klimatpåverkande gaser kommer att visa att den trenden nu är bruten24. Men i flera länder i vår omgivning, som , och , ökar nu istället ansträngningarna. är på väg att missa chansen till arbetstillfällen, exportmöjligheter och tillväxt. Vi socialdemokrater har alltid tagit ansvar för samhällsutvecklingen och vi har historiskt lett flera stora omställningsprocesser i samhället. Vi är ett parti som bygger samhället starkt. Vi vill arbeta för en värdeburen tillväxt och det är precis vad som krävs för att klara klimatutmaningen och för att stå rätt rustade när världen lämnar fossilsamhället. En värdeburen tillväxt kan bara vara trovärdig om den paras med minskade utsläpp. Genom ett ökat omställningstryck och genom investeringar kan vi förbättra konkurrensen med omvärlden, vilket ger fler jobb i . Investeringar i förnybar energi, energieffektiviseringar, hållbar infrastruktur och ny effektiv miljö- och klimatvänlig teknik stärker företagens konkurrenskraft, skapar nya företag och ökar potentialen för handel och exportintäkter. Genom att går före i omställningen kan våra företag bli framgångsrika i att utveckla den teknik och företagsstyrning som världen efterfrågar i kampen för klimatet. Miljöproblemen går att lösa med politiska beslut, styrmedel och investeringar. Genom vår samhällsmodell har goda förutsättningar att bedriva en aktiv klimatpolitik. Vår relativt stora offentliga sektor kan rätt utnyttjad utgöra en kraftfull politisk styråra för att driva utvecklingen åt rätt håll, inte minst genom offensiva offentliga investeringar. har vi en tradition av ett nära samarbete mellan stat, akademi och näringsliv i viktiga utvecklingsfrågor. nationella klimatpolitik bygger i många centrala avseende på samarbetet inom Europeiska unionen. EU är ett unikt internationellt samarbete där länderna gemensamt kan fatta bindande beslut om klimat och miljö. bör ha en ledande roll och driva på politiken i EU för att unionen på alla politikområden ska ta ett större klimatansvar. EU ska gå före i omställningen och vara en framåtsträvande kraft i de internationella klimatförhandlingarna. och behöver ta ett nytt initiativ i förhandlingarna som inte handlar om att dela bördorna som omställningen innebär utan om att dela möjligheterna och fördelarna. Kapplöpningen för att bygga ett nytt samhälle kan börja . De länder som ligger långt framme får också bättre konkurrensförutsättningar och snabbare teknikutveckling. EU bör ta initiativ till en internationell klimatinvesteringsgemenskap med länder som ser fördelarna med att ligga i framkant i utvecklingen och som delar oron för de konsekvenser som klimatförändringarna för med sig. En sådan gemenskap skulle kunna få fart på investeringar och omställning genom att inom sig skapa ett gemensamt pris på utsläpp av koldioxid. Men den skulle också kunna bryta den låsning som finns i förhandlingsläget. 7Utgångspunkter för socialdemokraternas budgetalternativ 7.1Ansvar för offentliga finanser Starka offentliga finanser är en avgörande förutsättning för vår ekonomiska politik. En solid offentligfinansiell ställning är en förutsättning för uthållig tillväxt och stabil välfärd. Friheten som starka statsfinanser ger ska användas till att stärka arbetslinjen och öka sysselsättningen. Det finanspolitiska ramverk som utvecklats av tidigare socialdemokratiska regeringar är en central förklaring till att de svenska statsfinanserna är starkare än i de flesta andra jämförbara länder. Systemet med årliga budgettak, en rambeslutsmodell som försvårar en kostnadsdrivande riksdagsbehandling samt överskottsmål har tjänat mycket väl och kommer vara en orubblig i vår ekonomiska politik. Att värna om offentliga finanser handlar om att stärka såväl konjunktur- som strukturpolitiken. Genom ett högt finansiellt sparande i goda tider kan vi stimulera ekonomin och värna välfärden i sämre tider. offentliga finanser handlar också om att rusta för de långsiktiga utmaningar som väntar, inte minst den besvärliga demografiska utvecklingen som kommer att sätta ett hårt tryck på de offentliga välfärdssystemen. Ett robust samhällskontrakt med icke-korrupta kostnadseffektiva myndigheter och en väl fungerande skatteuppbörd är en central del i värnet av starka offentliga finanser. En av de grundläggande orsakerna till och i viss mån även stora statsfinansiella problem är just en betydande brist på tillit medborgare och myndigheter emellan, en brist som gör det utomordentligt svårt att få folklig uppslutning kring nödvändiga skattehöjningar och utgiftsminskningar. Vi delar regeringens bedömning att det finns ett utrymme på för ofinansierade finanspolitiska reformer. Vår utgångspunkt är att måste ha beredskap för att möta en ekonomisk kris av betydande djup och längd. Vårt lands stora beroende av omvärlden gör att det finns betydande risker för en klart försämrad utveckling i vårt land. Vi menar att det i ett sådant läge måste finnas en beredskap att stimulera ekonomin för att hålla uppe den inhemska efterfrågan och för att skjuta till medel till kommunsektorn för att undvika uppsägningar och försämringar i vård, skola och omsorg. Vi kommer därför mycket nogsamt att studera den ekonomiska utvecklingen och är beredda att återkomma med ytterligare insatser om det skulle visa sig nödvändigt. menar vi att i det skede vi nu befinner oss i är det nödvändigt att satsa på offentliga produktiva investeringar. Här går en tydlig skiljelinje mellan socialdemokratisk och borgerlig ekonomisk politik. 7.2Full sysselsättning en riktig arbetslinje Full sysselsättning är det övergripande målet för den socialdemokratiska ekonomiska politiken. Arbete är grunden för vårt välstånd. En nyckel för att hålla ihop och utveckla är att fler har ett jobb att gå till och därmed en egen försörjning. Arbete skapar delaktighet. Arbete ger den enskilde större möjligheter till frihet och utveckling. menar vi att jobbpolitiken parallellt måste hantera tre olika utmaningar. Det är utmaningar som delvis är sammanlänkade med varandra men som har olika tidsmässiga perspektiv: För det första krävs åtgärder mot de rent konjunkturellt betingade problemen på svensk arbetsmarknad. karaktäriseras svensk arbetsmarknad av en oförmåga att matcha lediga jobb med arbetssökande som har rätt kompetens. som arbetslösheten bitit sig fast på en hög nivå råder växande arbetskraftsbrist inom flera sektorer. Vidare måste den ekonomiska politiken ta höjd för en ytterligare ökning av arbetslösheten . Sammantaget ställer detta höga krav på en vassare arbetsmarknadspolitik där passiva program reduceras till förmån för åtgärder med reell effekt. För det andra måste politiken leverera hållbara lösningar för hur de kommande årens stora generationsväxling på svensk arbetsmarknad ska av. Att motverka den demografiskt betingade bristen på arbetskraft genom att på olika sätt stimulera ett ökat arbetskraftsdeltagande hos befolkningen i aktiv ålder samt minska den strukturellt betingade arbetslösheten utgör kanske den största utmaningen för jobbpolitiken på medellång sikt. För det tredje måste den ekonomiska politiken redan nu inriktas mot att lösa den långsiktiga utmaningen som består i att kombinera en fortsatt offentlig finansiering av en generell välfärd med en åldrande befolkning. För att lyckas med detta krävs en bred palett med åtgärder för att genom ökad sysselsättningsgrad, fler arbetade timmar och fler år i arbetslivet upprätthålla antalet arbetade timmar i ekonomin på en tillräckligt hög nivå. En förutsättning för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen är att vi får ett mer jämställt samhälle. När män och kvinnor delar på ansvaret för jobb och familj förbättras både den ekonomiska tillväxten och människors livskvalitet. Kvinnor får i högre grad deltids- och tidsbegränsade anställningar i stället för fasta jobb. Korta anställningar innebär mer ensidiga och monotona arbetsuppgifter, mindre frihet och sämre möjligheter till utveckling i jobbet. Att sakna anställningstrygghet ökar också utsattheten på själva arbetsplatsen och gör det svårare att ställa krav och sätta gränser. till arbetsgivaren är extrem. Siffrorna talar sitt tydliga språk: av kvinnorna och av männen har en visstidsanställning. Av de sysselsatta kvinnorna i åldrarna arbetar heltid och deltid. Motsvarande andelar för män är . Utvecklingen har gått åt helt fel håll. Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan kvinnor och män är den högsta på . När skillnaderna i sysselsättningsgrad växer mellan könen innebär det inget annat än att möjligheterna för många kvinnor att få utlopp för sitt engagemang och användning för sin kompetens minskar. Det förlorar vi alla på. 7.3Investeringar i den kunskapsbaserade ekonomin Utbildning är nyckeln till framtidens jobb och konkurrenskraft, men också till människors frihet att forma sina egna liv. Ska företagen klara av att ständigt utvecklas måste deras anställda också kunna göra det. Det förutsätter breda investeringar i utbildning. Kunskaper och färdigheter gör det möjligt att utveckla en mer avancerad produktion, stigande förädlingsvärde och högre produktivitet. längre utbildning leder i genomsnitt, enligt at a Glance, till en produktionsökning på i OECD-området. En kunskapsbaserad ekonomi börjar i en skola där alla barn lyckas. Utbildning är nyckeln till frigörelse och utveckling för individen. Ska vi möta utmaningen som ett modernt land som investerar för framtiden måste vi satsa på barn, ungdomar och vuxna. En politik som syftar till att skapa jobb och utveckla välfärden måste omfatta hela utbildningssystemet. Redan förskolan ger barn möjligheter till utveckling och lärande. Skolans centrala uppgift är att ge varje elev gedigna kunskaper, stimulera kreativitet och lust att ständigt vilja lära mer. Det livslånga lärandet fortsätter genom gymnasieskola, högskola, vuxenutbildning, folkbildning och forskning. Samhällsförändringar påverkar arbetslivet och olika yrken, varför vidareutbildning och kompetensutveckling kommer att bli allt viktigare. Att kunna lära sig nytt mitt i arbetslivet blir en nödvändighet. När och var de riktigt revolutionerande upptäckterna kommer vet vi inte. Därför är den fria och obundna grundforskningen så viktig. Men forskningsgenombrott sker . Det kan handla om fördjupade kunskaper som förbättrar sjukvården, träffsäkerheten hos mediciner eller pedagogiken i skolan. Det kan handla om alternativa bränslen, snabbare datorer, nya material eller bättre tillverkningsmetoder. Här finns fler och större möjligheter än de vi tar tillvara . Tillämpad forskning ger förutsättningar för hållbar tillväxt och nya jobb. Vi vill öka samverkan mellan högskolan, näringslivet, arbetsmarknadens parter och samhället så att forskare och studenter systematiskt uppmuntras att omvandla sin nya kunskap till varor och tjänster och därmed jobb. Vi vill sätta tydliga och ambitiösa mål för utbildnings- och forskningspolitiken: Vårt självklara mål är att alla elever ska nå målen i . På vägen dit vill vi halvera andelen elever i som inte är behöriga att börja på något av gymnasiets nationella program, från till . Vårt mål är att alla ska ha en fullständig gymnasieexamen. På vägen dit, vill vi, halvera andelen unga mellan som inte har en gymnasieexamen eller studerar för att få det, från till . Mål för högre utbildning Vårt mål att hälften av 3034-åringarna ska ha genomgått en minst 2-årig högre utbildning (högskola och yrkeshögskola) . Det innebär en ökning från . En procent av BNP till forskning har vi socialdemokrater etablerat målet att en procent av BNP ska investeras i forskning. Det målet ligger fast. I samband med nästa års forskningsproposition ser vi fram emot att ytterligare utveckla våra förslag om forskning i en kunskapsbaserad ekonomi. De flesta bedömare torde vara överens om att komparativa fördel i en globaliserad ekonomi ligger i kunskapsintensiva branscher. Ökade investeringar i den kunskapsbaserade ekonomin, inte minst utbildning och forskning, måste vara tydliga prioriteringar i den ekonomiska politiken . Under har näringslivets struktur förändrats påtagligt. Nettotillskottet av nya jobb sker nästan uteslutande i små och medelstora företag. Det är dock inte bara jobbtillväxten som ombalanserats till de mindre företagens fördel. Det har även skett en tydlig tyngdpunktsförskjutning när det gäller s.k. FoU-verksamhet. Små och medelstora företag står inte bara för en allt större del av de nya jobben utan även den innovativa verksamheten, FoU-investeringarna, sker i allt högre grad inom mindre företagsstrukturer. Att skapa goda villkor för företagande och entreprenörskap är således en helt avgörande komponent i en politik för omställning till en kunskapsbaserad ekonomi. Studier indikerar till exempel att skulle kunna lida av en innovationsparadox, det vill säga att kommersialiseringen är förhållandevis låg relativt de totala FoU-investeringarna. En möjlig förklaring är brister i samordningen av offentliga och privata resurser för FoU och utbildning. En utmaning för den ekonomiska politiken är därför att utveckla modeller för en bättre strategisk samverkan mellan politik, akademi och näringsliv. Globaliseringen kommer sannolikt att sätta betydande avtryck i den ekonomiska geografin, så även i . Den nya arbetsdelningen i världsekonomin tycks bära tydliga förtecken. Den skarpa internationella konkurrensen utvecklar sig alltmer till en tävlan mellan stora stadsregioner. Stockholms-, Göteborgs- och kommer därför att få en allt viktigare roll som mot omvärlden. Därför behöver , precis som skett i många av våra konkurrentländer, utveckla en sammanhållen urban tillväxtpolitik. Ett centralt område för den tillväxtpolitiken är investeringar i en modern och kapacitetsstark transportinfrastruktur. En annan viktig beståndsdel är insatser för att få bostadsmarknaden att fungera bättre. En tredje central uppgift är att ta tillvara den stora tillväxtpotentialen i stadsdelar med hög arbetslöshet genom att få fler att gå från bidragsberoende till försörjning genom eget arbete. 8.1Utbildning och jobb för unga De som är unga ska bära upp samhället . Det är ett ekonomiskt och mänskligt slöseri att låta många unga börja sitt vuxenliv med arbetslöshet. Det är ovärdigt ett välfärdssamhälle som det svenska. Många unga som saknar arbete har inte fullständig gymnasieexamen. De måste få chansen att komplettera sin utbildning inom vuxenutbildningen eller på folkhögskola. Det kan synas som en paradox av hög arbetslöshet att vi kommer att ha betydande generella problem med tillgången på arbetskraft, detta till följd av den demografiska omställning som är nära förestående. i modern tid kommer antalet nytillträdande ungdomar att vara lägre än åldersavgångarna på riksnivå. Av landets län är det endast tre (, och ) som får fler ungdomar och som redovisar gynnsamma balanstal för perioden 20102025. Alla andra län får betydligt färre ungdomar som träder in på arbetsmarknaden än antalet åldersavgångar. Vi vill se tidiga och snabba insatser för unga arbetslösa. De ska inte, som är fallet, behöva vänta på verkningsfulla insatser. En individuell plan med relevanta åtgärder ska skyndsamt utarbetas. Aktivitetsförbudet på Arbetsförmedlingen ska tas bort. För att underlätta generationsväxling inom offentlig sektor föreslår vi en satsning på utbildningsvikariat inom vård och omsorg. Anställda får möjlighet att komplettera och bygga på tidigare utbildning som en långtidsarbetslös får arbetslivspraktik och en möjlighet till vidare anställning i en viktig framtidsbransch. Kostnaden för 1 200 platser bedömer vi till , medel som vi tillför . Vi vill också införa traineeplatser för unga både i offentlig och privat verksamhet. Vi föreslår att dessa inrättas genom kreditering av arbetsgivarnas skattekonton för en ungdom som anställs med traineelön. arbetslöshetsperiod ska inte utgöra kriterium för att komma ifråga för insatsen. Alla arbetsgivare ska kunna ansöka om en traineeanställd under förutsättning att man 1) kan påvisa behov av nyrekrytering till följd av generationsväxling av 13 år 2) ställer upp med en utsedd handledare på arbetsplatsen och en traineeplan för den unge. Vi har uppskattat kostnaden för krediteringen av arbetsgivaravgifterna till för en volym på närmare 20 000 platser. Inför Nynäshamnsmodellen för sommarjobb i hela landet Ett sommarjobb är ofta ungdomars första kontakt med arbetslivet. Genom sommarjobb får ungdomar lära sig vilka krav som ställs på en arbetsplats, praktiska arbetslivserfarenheter och referenser för sitt framtida jobbsökande. I i södra har det under bedrivits ett mycket framgångsrikt samarbete mellan kommun och näringsliv för att skaffa fram sommarjobb åt skolungdomar. Fyra årskullar, de som slutat årskurs 9 på högstadiet till dem som slutat årskurs 3 på gymnasiet, erbjuds sommarjobb och alla som lämnar in en ansökan garanteras arbete. Garantin inkluderar arbete . Av de sommarjobb som finns i satsningen är inom det privata näringslivet och resterande inom den kommunala verksamheten. De privata arbetsgivare som inte kan stå för hela lönekostnaden kan erhålla en viss ekonomisk hjälp från kommunen. Vi föreslår att Nynäshamnsmodellen utvidgas till att omfatta samtliga kommuner. De kommuner som inför modellen erhåller ersättning via ett riktat statsbidrag. Satsningen genomförs och beräknas uppgå till , totalt 20122015. En andra chans vuxenutbildning Väldigt många söker sig till vuxenutbildningen, som utgör en viktig väg för människor att utbilda sig vidare och få en ny chans på arbetsmarknaden. Vuxenutbildningen måste vara dimensionerad så att den möter människors utbildningsbehov både i praktiska och teoretiska ämnen. Trots att arbetslösheten är och 60 000 unga saknar en gymnasieutbildning, skär regeringen, tvärt emot vad man påstår, kraftigt ned på vuxenutbildningen. Vuxenutbildningen måste vara dimensionerad så att den möter människors utbildningsbehov både i praktiska och teoretiska ämnen. Vi investerar i ett omfattande Kunskapslyft så att tiotusentals människor ges möjlighet att läsa in kurser på grundskole- och gymnasienivå. Vi föreslår 20 000 platser till en investeringskostnad av 2012. Möjlighet att läsa in fullständig gymnasieexamen Många människor behöver en möjlighet att kombinera arbete med studier för att höja sin kompetens och ha beredskap för omställning. Vi vill därför införa ett korttidsstudiestöd för arbetstagare som deltar i kurser inom komvux eller vid folkhögskolor.