ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Ju317 · 2011-09-26 00:00:00 — Utökning av polislagen 20 a § för genomsökning av båtar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka polislagen 20 a § till att också gälla för båtar. Polislagen 20 a § trädde i kraft och omfattar bland annat polisens rätt att efter misstanke om brott genomsöka bil eller annat motorfordon i jakt på vapen eller andra farliga föremål ägnade att användas för brott mot liv och hälsa. Den nya lagparagrafen infördes med anledning av att mängden illegala vapen i samhället ökat stort . Enligt tidigare rådande lagstiftning ställdes krav på en formell husrannsakan och därmed skälig misstanke om grovt brott för att få genomsöka en persons bil som det var fritt fram att efter misstanke kroppsvisitera en person för att leta efter vapen. Genom skillnaderna i lagstiftning gällande kroppsvisitation och genomsökning av en bil eller lokal drevs beteendet bland grovt kriminella personer i en riktning där det blev allt vanligare att förvara vapen i fordon då dessa var svårare att komma åt. Dessutom använde man sig ofta av fordon registrerade på andra personer för att ytterligare försvåra för polisen. Med utgångspunkt i den lagparagraf som tillåter kroppsvisitation polislagen 19 § utformades PL 20 a § för att ge polisen bättre verktyg att komma åt illegala vapen. Med stöd i denna lagparagraf får polisen genomföra en grundlig undersökning av fordon, inklusive slutna utrymmen och oavsett om ägaren finns på plats, naturligtvis som man fullt ut beaktar behovs- och proportionalitetsprinciperna. Polislagen 20 a § omfattar dock inte båtar, vilket skapar en onödig lucka i lagen och naturligtvis ökar risken för att dessa används för förvaring av vapen. En utökning av lagen till att även omfatta fordon som rör sig på vattnet istället för på land innebär inga ytterligare inskränkningar mot viktiga rättsprinciper utan borde ur det hänseendet vara att likställa med att söka igenom en bil. Genom att utöka lagen ger man de poliser som arbetar till sjöss samma möjligheter som deras kolleger på land att bekämpa förekomsten av illegala vapen. Med anledning av ovanstående vill jag uppmana till en översyn av nuvarande lagstiftning så att polisens arbete ytterligare underlättas och så att PL 20 a § kan gälla på samma sätt för alla typer av fordon oavsett om de rör sig på land eller inte.
mot · GZ02Ju320 · 2011-09-23 00:00:00 — Tillsättande av en om våldtäktsåtal tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en kommission med uppdrag att granska anmälningar om våldtäkt som inte leder till åtal. gjordes 5 860 anmälningar om våldtäkter i . Mindre än en femtedel av anmälningarna ledde till åtal. Att så få anmälningar om ett så allvarligt brott som våldtäkt leder till åtal är mycket oroande. Det indikerar att frågan måste belysas ytterligare för att fastställa vad detta beror på. Amnesty har i en rapport visat att det finns få utredningar och studier genomförda om varför så få anmälningar leder vidare till åtal, och lite uppmärksamhet har ägnats åt att granska kvaliteten i brottsutredningar gällande våldtäktsutredningar. Det innebär i praktiken att flickor och kvinnor som i utsätts för våldtäkt riskerar att endast ha begränsad tillgång till rättvisa, upprättelse, kompensation, stöd och hjälp. Det är angeläget att det sker en grundlig genomgång av hur dessa anmälningar hanteras. Med utgångspunkt från de anmälningar som inte lett till åtal kan man rimligtvis dra slutsatser om förbättringar som kan göras för att bringa klarhet i våldtäktsfall. Därför bör det tillsättas en kommission med uppdrag att granska våldtäktsfall, både de som lett till åtal och de som inte gjort det, för att identifiera problem och föreslå förbättringar. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02Ju321 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritera bekämpningen av människohandel. Enligt FN uppskattas fyra miljoner människor, mest kvinnor och barn, falla offer för människohandel i världen och en majoritet av dem utnyttjas för sexuella ändamål. I handlar det om en halv miljon människor som av människohandlare omvandlas till en handelsvara i den gränsöverskridande organiserade brottsligheten. I har uppskattat att 400600 kvinnor utsätts för människohandel för sexuella ändamål. Majoriteten av kvinnorna som förs till kommer från , och och de flesta hamnar i , eller . I en uppskattade man att den globala handeln med människor omsätter . De kvinnor som hamnar i händerna på människohandlare blir lurade, sålda, misshandlade, hotade eller på annat sätt försatta i situationer de inte kan ta sig ur. Många blir tvingade att jobba inom sexindustrin, som prostituerade eller inom porrbranschen, samt att utföra andra typer av tjänster under ständiga hot, rädsla och utpressning. Ofta transporteras kvinnorna från en plats till en annan och hålls på samma ställe. Kvinnorna isoleras ofta i lägenheter vilka fungerar som bordeller dit kunderna kommer. förs de också till kunderna i deras hem, till hotell eller till andra platser där själva sexköpen äger rum. Till skillnad från droger och vapen kan kvinnor och barn säljas om och om igen som en ständig färskvara till högt betalande kunder. I har människohandel varit ett uppmärksammat problem . Vi har en unik lagstiftning där sexköp klassas som ett brott och kan leda till böter eller fängelse upp . infördes en lag som förbjuder handel med människor för sexuella ändamål. utvidgades lagen till att gälla alla typer av människohandel. Brottet kan ge upp till fängelse. De kvinnor som utsatts för människohandel kan få tillfälligt uppehållstillstånd förundersökning och rättegång mot deras förövare pågår, men därefter måste de som regel återvända till sina hemländer. Trots att vi haft en lagstiftning i som förbjuder människohandel för sexuella ändamål är det endast ett fåtal personer som har dömts för detta brott. Det är därför angeläget att de rättsvårdande myndigheterna får tillräckliga resurser för att mer effektivt kunna bekämpa människohandel. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02Ju322 · 2011-09-29 00:00:00 — Införande av en straffbestämmelse om tortyr i svensk lag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att måste införa en särskild straffbestämmelse om tortyr i svensk lag. Tortyr är ett medvetet, överlagt angrepp på en enskild människas psyke, kropp och värdighet. Konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling och bestraffning (tortyrkonventionen) antogs av FN 1984 och ålägger staterna att kriminalisera tortyrbrottet. har ratificerat tortyrkonventionen men har ännu inte infört en särskild straffbestämmelse om tortyr i svensk lag. Det är mycket otillfredsställande att ett så pass allvarligt brott som tortyr i svensk strafftillämpning istället måste rubriceras som exempelvis misshandel, olaga tvång, människorov eller våldtäkt. Även om alla dessa brott naturligtvis också är grova, har det varken samma tyngd eller symbolvärde som brottet tortyr. Dessutom preskriberas flertalet andra brott, vilket inte skulle vara fallet med brottet tortyr. Det är viktigt att inte blir en för torterare. måste ta sitt internationella ansvar och ställa sådana personer inför rätta. Tortyrkonventionen ålägger stater att kriminalisera tortyrbrottet och har fått kritik av mot tortyr för att vi inte har gjort så. Det internationella symboliska värdet av en kriminalisering av tortyrbrottet skall inte heller underskattas. kan knappast vara trovärdigt när vi uppmanar andra länder att göra tortyr olagligt när vi inte själva gjort det. bör vara ett föregångsland när det gäller tillvaratagandet av mänskliga rättigheter. Vi måste fullt ut ta ansvar för kränkningar och leva upp till åtaganden enligt FN:s konvention mot tortyr, och konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02Ju329 · 2011-09-28 00:00:00 — Kunskap i bevisföring vid våldtäkter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bevisföring och förhörsprocess i mötet mellan polis och våldtäktsoffer. anmäldes 27 200 fall av misshandel/grov misshandel av kvinnor till polisen. Andelen kvinnor som uppger att de upplevt hot eller våld på arbetsplatsen har ökat påtagligt. Våldtäkter utgör en stor del av de våldsamma hot som kvinnor utsätts för. Mörkertalet är stort vad gäller våldsamma hot. Många av de kvinnor som faktiskt anmäler en våldtäkt stöter på problem eftersom de har svårt att minnas var och hur våldtäkten skedde. Detta skapar problem i bevisföringen. Detta resulterar ofta i att målet måste läggas ned. finns det starka indicier på att kvinnor som glömt vad som hände under våldtäkten blivit drogade, vilket skapar minnesförlusten. Minnesförlust vid anmälan av våldtäkt kan vara ett tecken på att offret blivit drogat, vilket bör leda till att ett drogtest tas. Drogtest är en viktig del i kedjan av bevis. Det är viktigt att drogtestet görs direkt då vissa droger snabbt försvinner ur kroppen. Vid det första förhöret med den våldtagna kvinnan kan polisen missa händelseförloppet på grund av bristande psykologisk insikt. Med psykologisk handledare som medverkar under förhör, som även skulle kunna fungera som krissamtalspartner, skulle den utsatta kvinnan få bättre förutsättningar att bearbeta det som hänt. Det är viktigt att den kunskap och forskning som finns om trauma och hur minnet fungerar tas till vara vid bevisföring vid våldtäkt. Det är vanligt att människor minns osammanhängande vid trauman, men minnet kan bli bättre vad gäller händelseförloppet. En kvinna kan också känna sig ytterligare kränkt av polisens förhörsfrågor. Därför skulle även förhören filmas så att man efteråt kan titta på filmen och göra en psykologisk utvärdering. Efter ett våldtäktstrauma är det viktigt med snabba insatser, så att den våldtagna kvinnan kan komma tillbaka till ett vanligt liv igen. Ett samarbete mellan psykolog och polis skulle här påverka rehabiliteringen positivt. Det finns stora behov och flera möjligheter att öka möjligheten för att våldtagna kvinnor ska få en mer rättvis och rättssäker behandling vid polisförhör. Därför bör nya riktlinjer och lagstiftning för polisens handlingsschema vid förhör av våldtagna övervägas för att möta kvinnors behov.
mot · GZ02Ju331 · 2011-09-30 00:00:00 — Minderårigas skydd i sexlivet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen för att stärka minderårigas skydd i sexlivet. Det är inte ovanligt att rättsväsendet blundar för självskadebeteenden hos unga tjejer eller flickor som utsatts för sexuella övergrepp. Vi har sett att vuxna män åtalats för grov misshandel efter våldsam sex med flickor och fällts i tingsrätter, och när sedan fallen har prövats i hovrätt har männen friats. Anledningen har då varit att rätten ansett att flickorna samtyckt till sexet och att männen därför inte kunde finnas skyldiga till anklagelserna. Rätten har inte tagit hänsyn till att det är barn som har utsatts och utnyttjats. Inte heller att den minderårige har självskadebeteenden eller har haft ett funktionshinder. Domare måste utkräva ett större ansvar från vuxna när den andra parten är omyndig. Det är precis som att sex är en rättighet och att det är barnen som måste ta ansvar att upplysa. Flickan kan vara svagbegåvad eller ha ett helt klart och synligt själskadebeteende men rätten anser ändå att det är två jämställda parter som kommit överens. Det är ett märkligt sätt att se på barn och ungdomar och att ta hänsyn till sexualbrottslagstiftning och . När det handlar om självskadebeteenden så genomsyrars hela samhället av en stor okunskap från vården dit barnen kommer, till poliserna som skriver anmälan och rättsväsendet som dömer. Därför behövs en översyn av lagstiftningen för att stärka minderårigas skydd i sexlivet. Vuxna ska bli skyldiga att ta större ansvar vid sexuellt umgänge med personer som är mellan . Större ansvar ska läggas på myndiga som söker upp unga för sex speciellt där våld ingår.
mot · GZ02Ju332 · 2011-09-22 00:00:00 — Poliser och domare som arbetar med brott som rör barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja statusen för poliser och domare som arbetar med brott som rör barn. Familjevåldsroteln startade för att höja statusen på de brott som rör barn. Den berörda personalen, i huvudsak kvinnor, gick tidigare under beteckningen barnutredare men fick nu möjlighet att läsa på högskolan för att tillägna sig ytterligare kompetens. Statusen på de här utredarna är fortfarande låg och deras lön har inte höjts i förhållande till de högskolepoäng de förvärvat. Det sänder ut fel signaler. Poliser som arbetar med att lösa brott som rör barn måste få höjd status. Det är svårt att arbeta med brott som rör barn: barn är inte lika verbala som vuxna och kan inte på samma sätt uttala sig och berätta vad de har blivit utsatta för. Därför är det viktigt att poliser får extra utbildning i hur barn fungerar. Det finns inga domstolar för barn. De behandlas på samma sätt som vuxna, vilket gör det svårt för domare att döma rätt då barnen inte alltid kan förklara sig. Därför är det viktigt att också domstolarnas personal får särskild utbildning så att hanteringen av brott som rör barn blir rätt. Genom att höja statusen för poliser och domare som arbetar med brott som rör barn, säkrar vi att rättsväsendet fungerar optimalt också för samhällets yngsta.
mot · GZ02Ju343 · 2011-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagen om rättshjälp. Rättshjälpslagen säger att den förlorande parten vid tvistemål måste stå för hela rättegångskostnaden. Ingår rättshjälp i hemförsäkringen står försäkringsbolaget för en del av kostnaderna, men långtifrån för hela beloppet som ofta uppgår till . Antalet tvistemål och antalet överklaganden har till följd av detta blivit betydligt färre än de var med den tidigare lagstiftningen, och antalet minskar . fick man hjälp från staten med sina rättegångskostnader genom den gamla rättshjälpslagen. avråds allt fler klienter av sina advokater från att driva sin sak i rätten. Detta innebär att personer utan möjlighet att betala kostnaderna för en eventuell förlust i domstolen är helt utan möjligheter att få sin sak prövad juridiskt. Personer som lever på marginalen saknar i praktiken rättsskydd när det gäller tvistemål. Detta skapar ojämlikhet inför lagen och är i sig ett hot mot rättssäkerheten. Lagstiftningen om rättshjälp behöver därför ses över.
mot · GZ02Ju346 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samordnad utbildning för kriminalvårdare och skötare inom rättspsykiatrin. För sedan öppnades ett nytt fängelse i , Salbergaanstalten, och kommer en ny rättspsykiatrisk institution stå klar i regi. Både och Kriminalvården har uttalat sig positivt i fråga om att de två inrättningarna finns nära varandra. har debatten till stor del handlat om huruvida människor ska dömas till fängelse eller till vård inom rättpsykiatrin. Vi har kunnat se i medierna att tingsrätter och hovrätter kommit fram till olika beslut utifrån samma underlag. Även om det är skilda lagstiftningar som styr verksamheternas inriktning inom respektive rättspsykiatrin visar erfarenheten att personalens förhållningssätt är mycket likartat. Ett problem är dock att den grundläggande utbildningen inte är tillräcklig, utan en särskild internutbildning behövs innan personalen kan utföra ett fullgott arbete. När Kriminalvården och behöver nyanställa i Sala uppstår möjligheten att hitta en ny form av utbildning som kan bli vägledande för hela landet. Kontinuerlig fortbildning och kompetensutveckling inom respektive område är alltid lika viktigt, men en gemensam basutbildning skulle kunna lägga en bättre grund för arbete både inom och inom rättspsykiatrin. Det finns också goda möjligheter att anordna distansundervisning för polisstuderande genom samarbete med någon av polishögskolorna. Behovet av fler utbildade poliser är stort och i Sala finns lämpliga lokaler där det också finns utrymmen som är passande som övningslokaler. Sala har ett ypperligt geografiskt läge med goda kollektiva trafikförbindelser, vilket innebär att upptagningsområdet för blivande kriminalvårdare, skötare inom rättspsykiatrin och poliser kan vidgas. Genom samverkan mellan Kriminalvården, i och Sala kommun skulle en verksamhet som vänder sig till personer som är intresserade av både kriminalvård och rättspsykiatri kunna förläggas till Sala. Utbildningen kan också samordnas med polisutbildningen.
mot · GZ02Ju347 · 2011-09-22 00:00:00 — Gränsöverskridande åtgärder för att bekämpa organiserad brottslighet och människohandel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av gränsöverskridande åtgärder för att bekämpa organiserad brottslighet och människohandel. I syfte att stärka den gemensamma kapaciteten för att identifiera, övervaka och vidta effektiva åtgärder mot den organiserade gränsöverskridande brottsligheten bör det strategiska och operativa samarbetet mellan myndigheter med ansvar för brottsbekämpning över de nationella gränserna öka. Det kan exempelvis handla om människohandel, narkotikasmuggling, illegal handel, korruption, penningtvätt, illegal migration, illegal arbetskraft hatbrott etcetera. Att intensifiera samarbetet för att bekämpa människohandel med betoning på bland annat förebyggande åtgärder, skydd och stöd till dem som fallit eller riskerar att falla offer för människohandel, samt strategier och åtgärder för att komma till rätta med människohandelns underliggande orsaker är av största vikt. Förekomsten av människohandel måste bekämpas med alla medel och ingen nation klarar det på egen hand. Det är därför angeläget att och riksdag fattar nödvändiga beslut för att möta behovet av gränsöverskridande åtgärder för att bekämpa organiserad brottslighet och människohandel.
mot · GZ02Ju352 · 2011-09-29 00:00:00 — Införandet av djurpoliser i alla polisdistrikt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man bör överväga att införa djurpoliser i alla polisdistrikt. På initiativ och beslut av länspolismästare startade landets första djurpoliser sin verksamhet i . och län har följt efter mot ett samhälle som tar brott mot djur på största allvar. Det är en klar markering att brott mot djur är angelägna, ska lyftas, handläggas snabbt och effektivt av personer som är insatta i den ofta komplicerade lagstiftningen. Det visar också på att djur som far illa har en hög prioritet. Att samla kunskap, kompetens och erfarenheter kring djur och de brott som de utsätts för, under ett tak skulle gagna de drabbade djuren. Samarbetet med andra myndigheter som länsstyrelser, sociala myndigheter, veterinärer etc. struktureras och organiseras på ett bättre sätt med en samordning av poliser som ansvarar för brott mot djur. Med detta initiativ har djurpoliserna hela ärendet från början till slut. Djurpoliser i landet är inte bara till nytta för djuren. Det finns forskning som visar på ett samband mellan våld mot djur och annat våld i samhället. En studie visar att i tre av fyra fall av våld i hemmet har våldet även drabbat djuren i familjen. Det finns också amerikanska studier som visar samband mellan djurplågeri och grövre våldsbrott. Enligt polisen ökar antalet anmälningar om brott mot djur. Med en satsning på specialutbildade djurpoliser kan polisen utreda och lösa fler djurskyddsbrott som djurplågeri, brott mot djurskyddslagen, olämpliga djurägare och djur som blir hemlösa. kan de utbilda andra aktörer i samhället, eftersom djurskyddslagstiftning och djurskyddskontroller ska vara förebyggande. Det finns därför många positiva skäl att lägga resurser på att införa djurpoliser i alla polisdistrikt. de (M)
mot · GZ02Ju355 · 2011-09-29 00:00:00 — Kvarhållande vid misstanke om brott tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge möjlighet att kvarhålla individer när dessa är misstänkta för brott. När upptäcker en situation där grov brottslighet misstänks, till exempel människohandel, finns det inte någon författning som ger tulltjänstemännen rätt att ingripa. En del tulltjänstemän väljer ändå att agera helt frivilligt. Ett vanligt förfarande är då att så kallad envarsingripande används, varvid tulltjänsteman håller kvar de misstänkta och lämnar över dem till Polisen. Detta är dock ingenting som är tvingande enligt författning. Det finns inga säkra uppgifter på hur många ingripanden som har bistått med gällande människosmuggling. Likaså saknas uppgifter om andra brott som upptäcker, till exempel utförsel av stöldgods, där det inte finns någon författningsreglerad befogenhet för att ingripa. I en artikel i tidningen framkom det dock att Polisen lokalt i /2007 hade 30 ärenden rörande sådana brottstyper. Av dessa kom 27 ärenden från . Vid allvarliga typer av brott som till exempel människosmuggling innebär, skulle en möjlighet att ge Tullverkspersonal kvarhållanderätt utöver envars-ingripandet, ge bättre möjlighet att genomföra initiala åtgärder som kan öka effektiviteten och rättssäkerheten för brottsbekämpningen som helhet. de (M)
mot · GZ02Ju356 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge befogenhet att inleda förundersökning om varumärkesintrång. är förfalskning av varor ett växande problem som omsätter stora pengar. Detta är ett område där den grova organiserade brottsligheten är involverad. har befogenhet att stoppa och kontrollera om varor är äkta eller inte. Vid eventuell misstanke kan kvarhålla en vara under . Denne har att ta ställning till om det skall inledas ett civilrättsligt förfarande mot företaget som har fört in den falska varan. Om beslut tas om rättsligt förfarande har rätt att kvarhålla varan. har dock inte möjlighet att ta en vara i beslag, inleda en brottsutredning eller vidta några åtgärder mot dem som står bakom införseln. Skulle ha befogenhet att inleda förundersökning inom hela det immaterialrättsliga området ökar möjligheterna att snabbt och effektivt ingripa mot falska varor som bryter mot lagen och som kan utgöra en fara för konsumenter. Detta kan gälla viktiga varuområden som till exempel läkemedel, livsmedel, kläder, mobiltelefoner och leksaker. de (M)