mot · GZ02Fi242 · 2011-09-29 00:00:00 — anser att statliga därför bör lägga större vikt vid underhåll och modernisering av sina befintliga produktionsanläggningar, för att därmed bidra till att trygga landets elförsörjning på lång sikt. Vid modernisering och underhåll av produktionsanläggningar skall stor hänsyn tas till närmiljö och den biologiska mångfalden. är biobränslen en stor och växande resurs för produktion av värme och elektricitet. Biobränslen är en förnyelsebar energikälla som inte bidrar till växthuseffekten. Det är dock viktigt att skogen brukas på ett sätt som är långsiktigt hållbart. Det finns en stor potential i en förädling av dagens biobränslen, så att de kan ersätta behovet av importerad olja och gas inom såväl transportsektorn som råvara inom industrin. Som ett led i vår ambition att ta ur oljeberoendet, samt för att utveckla den inhemska energiindustrin, väljer vi att ta ansvar och avsätta resurser till en satsning på forskning, utveckling och innovation inom biobränslen och vidareutveckling av skogsråvara. är underhållet hos stora delar av regionnäten eftersatt. Merparten av ställverken i regionnätet är mycket gamla och behöver bytas ut då detta utgör ett allvarligt hot mot nationens elförsörjning. anser att statliga bör lägga ökad vikt på moderniseringar av regionnätet innan driftsäkerheten på allvar börjar äventyras. Utöver detta väntas det stora pensionsavgångar inom nätbolagen, som utbildningstakten av tekniker och ingenjörer inom elkraft har varit mycket eftersatt . För att trygga elförsörjning bör landets elkraftsutbildningar stöttas, så att det kan utbildas fler tekniker och ingenjörer inom elkraft. Elpriset består till stor del av diverse skatter och moms. Vi ser ett behov på lång sikt och en möjlighet att sänka dessa skatter. Elpriserna måste sammantaget sänkas så att hushållen kan hålla sina boendekostnader på en rimlig nivå. Vi vill skapa förutsättningar för svenska hushåll att hålla sina energikostnader på låga nivåer genom att sänka energiskatten. Med utgångspunkt i elanvändning 2009 och 2010 samt med skattenivåer innebär en sänkning av energiskatten på el med /kWh för dessa att statens intäkter minskar med 4,14,, från totalt ca 11,211,till ca 7,17,. En villa med en förbrukning på ca 25 000 kwh/år ger en besparing på /månad vid minskad skatt på . Vi tillskjuter 4,3 mdkr . 14.2.1Ett hållbart jordbruk och levande landsbygd Det senaste seklets storskaliga jord- och skogsbruk har medfört skada på den biologiska mångfalden. konstaterar i sin rapport rikt växt- och naturliv att förlusten av arter, ekosystem och naturtyper fortsätter. För råder inga tvivel om att denna utveckling måste vändas. I ett strikt nationalekonomiskt perspektiv kan det ifrågasättas huruvida ett verkande för bibehållen inhemsk livsmedelsproduktion lönar sig. Vi anser dock att det finns flera viktiga skäl att öka förutsättningarna för denna näring. Exempelvis är det en förutsättning för våra öppna landskap i att vi har en levande landsbygd med livsmedelsproduktion, precis som det är viktigt att förutsättningarna för att bo och verka på landsbygden finns kvar. Om markerna inte brukas förlorar stora landskapsmässiga och kulturmässiga värden. Vidare finns en stark vilja från konsumenterna att köpa svenskproducerade varor där produkterna framställts med metoder som godkänts på nationell nivå där hänsyn tagits till svensk djurrätt. importerar vi nära hälften av våra livsmedel och trenden är att vi ökar importen. anser att det finns skäl att öka andelen inhemskt producerade livsmedel, bl.a. för att stå rustade för händelser i vår omvärld som inte kan förutses. Många av de som är sysselsatta inom jord- och skogsbruk kommer snart att gå i pension. Nytillskottet för nästa generation brukare är inte tillfredsställande. I sammanhanget kan noteras att de vanliga arbetsmarknadspolitiska åtgärderna knappast passar för att fylla på arbetskraft och underlätta generationsväxling. I första hand bör man därför se över modellen för generationsväxling inom just jordbruk, skog och fiske. Vidare bör beskattningsreglerna ses över för att underlätta kapitalöverföringar inom dessa sektorer med beaktande av att familjegårdar ska kunna överlåtas successivt och att syskon ska kunna lösas ut. Lönsamhetssituationen är för många lantbrukare just nu akut. Detta gäller framför allt för landets grisbönder som av olika skäl har väldiga problem med lönsamheten varpå grisgårdarna avvecklas i en oroande hög takt. ser stora egenvärden i en inhemsk livsmedelsproduktion och ger därför anslag i budgeten för att öka näringens lönsamhet. Dessa anslag fördelar sig på tre olika delar, nämligen djurvälfärdsersättning, sänkta avgifter för veterinärnärvaro vid slakt och höjd återbetalning för diesel för skogs- och jordbruksmaskiner. anslag för djurvälfärdsersättning riktar sig endast till grisbönderna på grund av den mycket akuta situation som uppstått i denna sektor, men ambition är att alla svenska djurhållande bönder skall få en viss ersättning för de merkostnader som uppstår i och med högre krav på djurskydd och djurvälfärd gentemot andra länder inom EU. Enligt () har svenska grisproducenter en merkostnad på nära per kilo griskött jämfört med på grund av det svenska djurskyddet. uppger i sin analys en merkostnad på ca per kilo griskött jämfört med Danmark.112 Med dessa siffror som grund anslår till djurvälfärdsersättning till certifierade grisfarmare som motsvarar ca per kilo griskött. 14.2.3Höjd återbetalning av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner Regeringen har beslutat att stegvis minska återbetalningen av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner från /liter till /liter. Regeringen har även beslutat att generellt höja energiskatten på dieselolja med /liter.113 Dessa kostnadspåslag kommer på en femårsperiod att kosta mer än för jord- och skogsbrukssektorn. har konstaterat att , bortsett från , har högsta skatt på diesel inom jordbruket. Därför har vi en vilja att, i motsats till regeringen, försöka möta de europeiska nivåerna och föreslår därför att höja återbetalningen med /liter och motsätter oss de planerade höjningarna. Vi satsar därmed på höjd återbetalning av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner. 14.2.4Sänkt uttag av avgifter för veterinärkontroll anslår i budgeten utöver regeringen för justering av avgifterna för veterinärkostnader vid de svenska slakterierna. Vi lägger oss därmed sammanlagt på , vilket är totalen för vad vi kan åstadkomma enligt EU:s nu gällande regler.114 Detta ser vi som ett viktigt steg för att behålla och öka den inhemska köttproduktionen. Kemiska tillsatser i våra livsmedel kan skada både människor och natur och är i vissa fall dessutom onödiga. Därför behövs ett ständigt arbete med kemikaliernas påverkan på naturen och vår hälsa. förordar därför satsningar som möjliggör ett gediget arbete för begränsningar av kemiska tillsatser i våra livsmedel. Därutöver ska en rejäl översyn göras för att undersöka vilken påverkan kemikalier i jordbruket, i våra kläder, i våra möbler samt alla andra former av produkter eller verksamheter har på människors hälsa. 14.2.6En ren och grönskande natur Situationen i vårt innanhav är alarmerande. Döda bottnar, utfiskning, kraftig algblomning samt olje- och giftutsläpp hotar såväl livet i havet som i förlängningen hälsan för oss människor. Utvecklingen är dessvärre lika snabb som ohållbar, varför anser att Östersjöproblematiken måste ges en stor prioritet. Trots att vatten är källan till allt liv är respekten för det livsviktiga vattnet i många fall undermålig. kräver därför kraftigt skärpta straff för de fartyg som rengör sina tankar och sköljer ut avfallet i havet. För att minska problemet bör även samarbeta med övriga om en intensifierad kustbevakning. Dessutom är det av oerhörd vikt att de många tusentals dumpade gifttunnorna på möjligt tas om hand. är beredda att tillskjuta medel för att återställa och sanera de förorenade områdena. Vi anslår extra till åtgärder för havs- och vattenmiljö samt för sanering och återställning av förorenade områden. Att arbeta med djur och hantera brott mot djurskyddslagen kräver ofta både resurser och en särskild kompetens som tyvärr ofta saknas inom den ordinarie polisorganisationen . För att effektivisera arbetet med brott mot djurskyddslagen och understryka hur allvarligt samhället ser på denna typ av brott föreslår att i likhet med flera andra länder ska inrätta en särskild djurpolis. För att inte värdet av den svenska djurskyddslagstiftningen ska undermineras, och för att inte en inhuman djurhållning i andra länder ska kunna utvecklas till en konkurrensfördel, vill förbjuda import av varor som strider mot intentionerna med den svenska djurskyddslagstiftningen och som framställts genom att utsätta djur för svårt och onödigt lidande. Exempel på varor som skulle kunna bli föremål för ett sådant importförbud är köttprodukter från djur som avblodats utan bedövning, kinesiska pälsverk och gåslever. Som ett ytterligare led i att stärka djurskyddet vill även anslå ökade medel till länsstyrelsernas djurskyddskontroller. Det är dock angeläget att skötsamma bönder inte känner sig trakasserade av vad som kan uppfattas som tjänstemän som saknar relevant kompetens för jordbruket. I dagens samhälle färdas vi mer än . Allt fler människor reser både för eget nöje och i arbetet. För många är pendling till jobbet en del av vardagen. Resandet har blivit en så självklar del av vårt leverne att det ligger i hela samhällets intresse att garantera goda möjligheter att ta sig mellan olika städer utan rädsla för förseningar eller tidsödande omvägar. Underhållet av det svenska järnvägsnätet är extremt eftersatt, vilket har fått till följd att många människor kommer för sent till sina arbeten, avtalade möten, läkarbesök m.m. Detta är oerhört kostsamt för staten p.g.a. förlorad arbetskraft och ersättningar för resegaranti. En ökning av underhållet kan ge möjlighet att proaktivt avhjälpa en större andel av de avvikelser i infrastrukturen och de tekniska system som annars riskerar att skapa störningar i trafiken. Exempel på åtgärder är komponentbyten av de mest utsatta växlarna i storstadsregionerna, installation av modern växelvärmestyrning för att minska vinterproblematiken och ett ökat antal detektorer för felaktiga strömavtagare för att minska antalet nedrivna kontaktledningar. För att utnyttja infrastrukturen så effektivt som möjligt behövs trimningsåtgärder i signalsystem, mötesplatser och förbigångsspår. Vi anser inte att upprustningen ska finansieras genom höjda banavgifter då det leder till en prisökning som gör att utnyttjandet av järnvägen kommer att minska. Det är vår mening att det ska finansieras genom statligt och regionalt stöd. Regeringens fem-i-tolv satsning är fullständigt otillräcklig. Lappa-och-laga mentaliteten som karakteriserat det svenska järnvägsnätet måste få ett slut. Vi Sverigedemokrater avsätter 1 mdkr utöver regeringen och trappar upp satsningen till 4 mdkr 2015, med fokus på upprustning samt utbyggnad av järnvägsnätet. Det svenska järnvägsnätet är hårt belastat och än mer belastat blir det när den senaste avregleringen träder i kraft och ytterligare operatörer ska in på samma redan hårt nyttjade järnvägsnät. Vissa sträckor är så pass hårt belastade att de i princip är fullbelagda; antalet sträckor som anses fullbelagda har ökat från 2005 till 2010. Den totala sträckan har ökat under perioden.115 Enligt är det till att börja med viktigt att prioritera en kapacitetsökning på Södra och Västra stambanan, Ostkustbanan, samt runt storstäderna. Det beräknas ta innan dessa kapacitetsökningar ger effekt, varför det är viktigt att initiera arbetet omgående.116 En utbyggd och väl fungerande järnvägstrafik leder till att fler utnyttjar tågen för såväl person- som godstransporter vilket leder till en energieffektivisering som i längden ger mindre miljöförstöring. vill se en återreglerad järnväg. Avtalen mellan operatörer och trafikhuvudmännen omfattar dock som regel . Då marknaden för järnvägen har avreglerats skulle kostnaden för att lösa dessa avtal bli för kostsamt för staten. Återregleringen måste därför göras för att berörda avtal ska löpa ut. Efter att de första avtalen har löpt ut bör regeringen tillsätta en statlig utredning som får visa avregleringens konsekvenser. Under den fortsatta avregleringen ska det, för att öka utnyttjandet av järnvägen, utarbetas ett gemensamt biljettbokningssystem samt samordnade tidtabeller mellan de olika operatörerna. Det krävs också en samordning och samarbete mellan operatörerna för att identifiera och lösa problem som uppstår vid ett gemensamt utnyttjande av järnvägssystemet. Den svenska avregleringen av järnvägen har legat före den av EU-direktiv (91/440/EG) tvingande avregleringen; i den konsoliderade versionen av direktivet uppges att järnvägsföretag vars verksamhet är begränsad till uteslutande stadstrafik, förortstrafik eller regional trafik inte omfattas av direktivet. Endast tre länder i världen har tidigare genomfört en fullskalig avreglering av järnvägen: , och . Samtliga har slutat med att man har återreglerat. Det finns således ingen positiv utvärdering av projektet, men trots detta vill EU driva igenom ett direktiv som kräver att medlemsstaterna ser till att järnvägsföretagen görs oberoende av regeringarna, introducerar kommersiell förvaltning samt skiljer förvaltningen av infrastrukturen (dvs. spåren) från transporterna. Enligt brittiska studier ledde avregleringen till att operatörerna drev sin verksamhet i rent vinstsyfte med följd att underhållet blev eftersatt, löner hölls nere och ett antal olyckstillbud inträffade. En fortsatt statlig styrning av den svenska järnvägen kan tillåtas ha ett fåtal mindre ekonomiskt försvarbara nät om de i kombination med lönsamma nät ändå genererar en viss vinst. Detta bidrar till att hålla priset nere för konsumenten och även till att kunna bevara vissa mindre utnyttjade järnvägslinjer som är viktiga för glesbygden. Bostaden och hemmet utgör ramen för varje människas liv. Till människans grundläggande behov och rättigheter hör att ha en bostad, en plats att kalla sitt hem. Mitt hem är min borg heter det. Varje enskild medborgare har olika krav och förväntningar på sin bostad. Det är därför en viktig samhällsuppgift att se till att det finns ett brett urval av olika bostäder att välja mellan, oavhängigt ens livssituation. 16.1En bostadspolitik byggd på framtidstro mål för området bostadsmarknad är att den ska vara väl fungerande med förutsättningar för människor att bo och leva i de bostadsformer som passar ens livssituation bäst, men det måste vara upp till varje kommun utifrån sina förutsättningar och sin struktur att själv avgöra hur och vad de vill bygga. Allt annat vore att inskränka på det kommunala självstyret. Gårdagens bostadspolitik passar illa för framtidens behov där allt fler äldre lever och bor kvar i sitt hem långt upp i åldern som möjligheten för ungdomar att flytta hemifrån blivit sämre då andelen bostäder för unga är färre än efterfrågan. Särskilt allvarlig är situationen för studenter. Det finns en mängd bostadspolitiska utmaningar som måste tas itu med . anser att en viktig och nödvändig åtgärd är att ebo-lagen rivs upp så att belastade områden inte belastas ytterligare utan nyanlända hänvisas till andra områden. Det som varit avgörande för vårt lands välstånd är våra gemensamma värderingar, jämställdheten mellan män och kvinnor samt respekten för varandra och våra lagar, men på flera håll i har vi bostadsområden där våra svenska värderingar är normgivande. Bostäderna i miljonprogrammen kännetecknas av hög andel invandrare, som står utanför arbetsmarknaden och är fast i bidragsberoende. De problem som finns i utanförskapsområdena är alarmerande och kräver särskilda lösningar. Bostadspolitiken är bara en av flera beståndsdelar. Det finns ett stort behov av upprustning och omstrukturering av miljonprogrammets flerbostadshus. vill vända det mest akuta och kritiska läget på studentbostadsmarknaden genom att göra det skattefritt att hyra ut halva bostaden men också skattebefria andrahandsuthyrningen och göra reglerna mer flexibla. Den statsfinansiella kostnaden beräknas uppgå till knappt och det blir ett i sammanhanget lågt pris att betala för att lösgöra ett stort antal bostadstillfällen för unga och studenter som kanske tvingas tacka nej till jobb eller utbildningsplats då de inte hittar boende.117 Mycket talar för att dessa bostadstillfällen skulle kunna uppstå just i storstadsregionerna där bostadsbristen är som störst. De samhällsekonomiska vinsterna skulle bli stora när vår bostadsyta nyttjas på ett mer effektivt sätt. vill även avskaffa fastighetsskatten för studentbostäder och se över skatteregelverket när det gäller olika boendeformer. En annan viktig aspekt är att skapa förutsättningar för flyttkedjor för att främja rörligheten på marknaden. har vi snarare inlåsningseffekter i alla upplåtelseformer. Det viktiga är att det byggs bostäder, inte enbart studentbostäder eller andra billiga hyresrätter, utan att det verkligen byggs. Det är svårt att få lönsamhet i nyproduktion av små lägenheter och studentlägenheter när stigande material- och markpriser driver på produktionskostnaderna. I syfte att få ner produktionskostnaderna så vill vi se över regelverk och byggnormer för att göra det enklare och billigare att bygga. Produktionskostnaderna för bostäder har ökat mycket . Förklaringen till detta är i första hand stigande markpriser och projekteringskostnader. En ytterligare bakomliggande faktor till de stigande materialpriserna är den dåliga konkurrensen både i produktionen av och i efterfrågan på byggmaterial.118 Byggandet i börjar åter ta fart och därför vill främst rikta anslagen inom området bostadsmarknad mot stöd i form av garantiprogram till upprustning och omstrukturering av utanförskapsområden, då dessa har blivit ett samhällsproblem. Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto är viktigt för att effektivt och kompetent bistå regeringens uppgift att styra landet. Utgifterna ökade emellertid kraftigt i och med EU-ordförandeskapet och bör därför sänkas. Länsstyrelserna får även ett ökat bidrag på avsett för att öka djurskyddskontrollerna. Vi sänker även stödet till politiska partier samt avskaffar det verkningslösa anslaget till en enskild minoritet i sin helhet. Stöd till politiska partier Åtgärder för den nationella minoriteten romer 17.2.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och förvaltning Vi ökar anslagen till jämte myndighetens hemställan. Övriga anslag hänför sig till den arbetsgivaravgiftsreform partier förespråkar, som sänker arbetsgivaravgiften för mindre företag på bekostnad av den generella arbetsgivaravgiftssänkningen. 17.2.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Vi höjer anslagen till och jämte myndigheternas hemställan, med fokus på bekämpning av skattebortfall samt ökade kontroller vid de svenska gränserna. Vi ökar anslagen till rättsväsendet med totalt 1,779 mdkr med fokus på Kriminalvården för att gardera för ökad belastning med de hårdare straff partiet förespråkar samt för ett större ansvar för förvar av bl.a. av- och utvisade invandrare samt invandrare som uppehåller sig illegalt i landet. 17.2.5Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Vi minskar de anslag där vi bedömer att avkastningen tillbaka till det svenska folket har varit av tveksam art. Information om i utlandet 17.2.6 Utgiftsområde 6 Försvar och krisberedskap Vi höjer anslagen kraftigt med fokus på att återgå till ett ordentligt invasionsförsvar. Inbegripet i anslagshöjningarna är en total omställning av JAS Gripen till E/F-versionen samt en årlig beställning om 12 plan. Anskaffning av materiel och anläggningar Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar 17.2.7Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Vårt mål är att genom en grundlig översyn av ineffektivt bistånd och en större koncentration av bistånd till de minst utvecklade länderna gradvis kunna minska kostnaderna för utvecklingsbiståndet och ha en biståndsram på som är i enlighet med . Vi har i vår budget bland annat minskat de delar av det bilaterala biståndet till som går via budgetstöd. Vi har också valt att fasa ut biståndet till flera medelinkomstländer, där det långsiktiga utvecklingsbiståndet redan är avslutat och övergått i aktörssamverkan. Genom en ansvarsfull flyktingpolitik räknar vi med att successivt kunna minska kostnaderna, och därmed kunna göra mindre avräkningar för flyktingkostnader och istället kunna satsa stora resurser på . föreslår även en utfasning av reformsamarbetet med och att avsluta det . I takt med att biståndsramen minskar räknar vi med att göra besparingar på Sidas förvaltningskostnader. För att ytterligare kunna utvärdera resultat av svenskt bistånd vill vi ge extra anslag till internationellt utvecklingssamarbete. Viktiga områden att utvärdera är biståndsformen budgetstöd och hur svenska biståndsmedel används i multilaterala organisationer. Vi sänker anslagen kraftigt då vi förväntar oss ett minskat asyltryck gentemot genom politik. Vår politik väntas ge full effekt först under det andra budgetåret. Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade 17.2.9Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Vi anslår resurser till anslag 1:5 för att hejda regeringens höjning av högkostnadsskyddet, vilket väntas försvåra situationen markant för många sjuka och äldre som tvingas lägga stora delar av sin disponibla inkomst på dyra läkemedel. målsättning är att den svenska hälso- och sjukvården ska hålla hög internationell kvalitet och kunna erbjuda patienten de allra senaste kunskaperna och de mest avancerade behandlingsmetoderna oavsett var i landet man bor. Därför anslår vi extra medel till fler vårdplatser och för att öka kvalitén och tillgängligheten inom hälso- och sjukvården För att skydda det svenska folket såväl som flyktingarnas hälsa kräver att hälsoundersökningar skall vara obligatoriska för alla som kommer från högriskområden och söker uppehållstillstånd i . Därutöver vill vi ge kommunerna ett statligt investeringsstöd med syfte att snabbt få till stånd både en kraftig ökning av antalet trygghetsboenden för äldre som kan klara sig på egen hand, men också en ökning av antalet kategoriboenden med husdjurprofil där äldre personer skall kunna ta med sig sina sällskapsdjur när de tvingas flytta från det egna hemmet. Eftervård av barn och ungdomar i samhällsvården Satsning för social samvaro Insatser för att motverka brott mot äldre 17.2.10Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Vi höjer sjukpenningen i paritet med vår höjning av a-kassan till /dag och tillför även mer resurser till för att öka rättssäkerheten samt för att utöva fler kontroller. Dessutom vill vi även ge ett statligt stimulansbidrag med syfte att ge så många brukare inom äldreomsorgen som möjligt chansen att få nylagad, välsmakande och näringsrik mat. Vi utökar också anhörigstödet, vi erbjuder de äldre värdig vård i livets slutskede och vi riktar särskilt anslag för att öka den sociala samvaron på ålderns höst. Sjukpenning och rehabilitering m.m. 17.2.11Ekonomisk trygghet vid ålderdom Inga omprioriteringar föreslås. 17.2.12Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Vi slopar jämställdhetsbonusen i föräldraförsäkringen men höjer densamma med det långsiktiga syftet att nå .