mot · GZ02MJ398 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att finna nya vägar att kompensera lantbruket för miljötjänster, t.ex. bevarande av biologisk mångfald och minskad klimatpåverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en allmän översyn och utvärdering av hur markägare kompenseras för skydd av värdefulla biotoper. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör initiera en grundlig kartläggning av den biologiska mångfalden längs våra kuster. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för en EU-strategi om ett mål för biologisk mångfald till 2020, som bör vara mätbart, genomförbart och kostnadseffektivt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att arbetet med att minska användningen av kemiska bekämpningsmedel och andra gifter fortsätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att skärpa vaksamheten mot främmande arter i den svenska faunan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att alla hamnar i och ska ha mottagningsanordningar för barlastvatten för att skydda havet mot främmande arter. Världens ekosystem överutnyttjas och utarmas. Som en följd av detta minskar den biologiska mångfalden i snabb takt på vår jord. Konventionen om biologisk mångfald (CBD) antogs på och har följts upp genom ett antal partskonferenser. Vi måste anta utmaningarna efter i . Så länge ekosystemens resurser nyttjas och fördelas orättvist förstärks den ekonomiska skillnaden mellan fattig och rik. Därför måste vi i den rika delen av världen erkänna vår moraliska ekologiska skuld. Det ställer krav på . Hur ska värna sin biologiska mångfald och ta sitt globala ansvar? I alliansregeringens politik ligger att det satsats så mycket resurser på att värna biologisk mångfald. Regeringen tar nya initiativ för att skydda fler skogsområden och för att driva fram ett ekologiskt skogsbruk. Här spelar en viktig roll. miljöpolitik grundar sig på förvaltarskapstanken. Vi menar att människan har ett ansvar att förvalta jordens resurser på ett ekologiskt och socialt ansvarsfullt sätt. Det förutsätter att vi förvaltar, inte förbrukar, de ändliga resurserna och naturvärdena. När vi tänker på utrotningshotade arter och ekosystem ser vi kanske tropiska skogar och korallrev framför oss. Men faktum är att det även i pågår en snabb utarmning av den biologiska mångfalden till följd av att olika ekosystem trängs tillbaka. Jordbrukslandskapet är ett av jordens mest artrika ekosystem. Traditionellt har jordbruket gynnat den biologiska mångfalden genom att ge utrymme för många olika arter och omsorgsfullt värna om ett varierat odlingslandskap. Utvecklingen av produktionen inom jordbruket har dock lett till ett ökat tryck på biologisk mångfald och ekosystem. Ökad effektivisering, minskade jordbruksarealer och ökad användning av konstgödsel och kemiska bekämpningsmedel har lett till att många djur- och växtarter har försvunnit eller hotas. Biologisk mångfald är en förutsättning för att jordbruket ska bli produktivt, stresståligt och uthålligt vilket blir än mer viktigt allteftersom klimatförändringarna påverkar jordbrukets villkor. Jordbruket skulle kunna bli en nyckelaktör för att värna den biologiska mångfalden om det bedrivs på ett riktigt sätt. För att detta ska bli verklighet måste det dock finnas ökade incitament för jordbrukare att lägga om produktionen. Vid sidan av livsmedelsproduktionen svarar jordbruket för en mängd ekosystemtjänster, t ex bevarande av biologisk mångfald och lagring av koldioxid i marken. Nya möjligheter att kompensera lantbruket för dessa olika typer av miljötjänster bör undersökas. Ersättningarna till jordbruket bör i ökad utsträckning baseras på de samhällstjänster som jordbruket bistår med, särskilt bevarandet av biologisk mångfald och minskad klimatpåverkan. måste inom EU verka för en sådan politik som vi aktivt arbetar för att svensk livsmedelsproduktion får likvärdiga villkor med sina konkurrenter. Skogsbruket har stor påverkan på den biologiska mångfalden. Markägarna av olika naturtyper utgör en viktig resurs i bevarandearbetet. Detta bör avspeglas i samhällets attityd och de ekonomiska villkor som möter dessa förvaltare. I samband med att alliansregeringen uppfyller målet om att skydda värdefull skogsmark, kommer ersättningsmark att fördelas från till ett antal berörda markägare för att de ska kunna bedriva skogsbruk också i fortsättningen. är statens skogsbolag, och det är därför lämpligt att använda en del av bolagets markinnehav för detta ändamål. Skogsägarnas vilja att bidra till utveckling och bevarande av naturvärden ska erkännas och uppmuntras. Därför har regeringen uppdragit åt berörda myndigheter att ta fram nya former och riktlinjer för tillämpning av naturvårdsavtal. De nya riktlinjerna innebär bland annat att ersättningen till markägarna höjs . Avtalstiderna ska också bli mer flexibla och i princip bestämmas av markägaren. Därigenom kan vi komma bort från den överhetsattityd som den tidigare och dess myndigheter ofta har haft mot skogsägare i samband med naturvårdsärenden. En allmän översyn och utvärdering av hur markägare kompenseras för skydd av värdefulla biotoper bör genomföras. Havens och kusternas mångfald Under alliansregeringen har invigts, första nationalpark med marint fokus. Ett dussin nya reservat har också inrättats men fler behövs. Det är angeläget att de skyddade områdena återspeglar olika bottentyper med särskilt höga biologiska värden, bland annat mjukbottnar, ålgräsängar och musselbankar. Torsken i har återhämtat sig men är fortfarande hotad. Ålen har minskat mycket kraftigt och flera matfiskarter hotas. Fortsatt kraftfulla åtgärder behövs för att säkra överlevnaden av de kommersiella fiskbestånden. Regeringen bör initiera en grundlig kartläggning av den biologiska mångfalden i havet och i kustbandet. Konventionen om biologisk mångfald (CBD) antogs på och har följts upp genom ett antal partskonferenser. Vid sjätte partskonferensen antogs det så kallade 2010-målet, som innebär att förlusten av biologisk mångfald globalt ska minska signifikant . Det står nu klart att målet inte kommer att nås. Den globala trenden är fortsatt negativ. Biologisk mångfald var en viktig fråga för det svenska ordförandeskapet i EU . Ett viktigt mål för har varit att EU ska enas om att värdet av ekosystemtjänster bör integreras fullt ut i samhällsplaneringen samt att detta ska bli en väsentlig komponent i den globala strategin. Den internationella rapporten om ekosystemens ekonomi, TEEB, som presenterades 2009, visar att naturens många värden har en direkt ekonomisk betydelse för människors välbefinnande och för både företag och det offentliga. Det är därför nödvändigt att värdera ekosystemens tjänster ekonomiskt i samhället. Rapporten visar det ekonomiska värdet av fungerande ekosystem för människors liv och inkomster över hela världen. är viktig för den översyn av den globala strategin för biologisk mångfald och ekosystemtjänster som görs. Genom att värdet av att bevara ekosystemen och deras tjänster blir en del av det ekonomiska systemet kan människan grundlägga långsiktig tillväxt av naturens kapital. presenterade ett meddelande där man föreslår att det tas fram en ny långsiktig () EU-strategi om mål för biologisk mångfald. Kommissionen anser att EU bör fastställa ett eget mål till 2020 som bör vara mätbart, genomförbart och kostnadseffektivt. bör verka för att en sådan EU-strategi kommer till stånd. Ofta hamnar olika arter inför hot om utrotning på grund av att gifter sprids i deras livsmiljö. Särskilt sårbara är toppredatorerna, som spelar en viktig roll i alla ekosystem. Gifterna finns ofta kvar i ekosystemen eller årtionden efter det att de slutat användas. Det är därför viktigt att arbetet med att minska användningen av kemiska bekämpningsmedel och andra gifter fortsätter. Vi måste också skärpa vaksamheten mot främmande arter i den svenska faunan. har flera nya arter kommit in i den svenska faunan, bland annat fiskarter, som kommit med barlastvatten från fartyg, och mårdhunden, som vandrat in via . Konsekvenserna för den inhemska faunan är svårbedömda. bör bl a verka för att alla hamnar i och ska ha mottagningsanordningar för barlastvatten för att skydda havet mot främmande arter.