ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02A293 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företrädesrätt till återanställning enligt lagen om anställningsskydd. Företrädesrätten till återanställning enligt lagen om anställningsskydd är av stor vikt för att säkerställa rättsäkerhet och trygghet i anställningen. Den är ett viktigt instrument i skapandet av ett hållbart och mer jämlikt arbetsliv där diskriminering motverkas. Regeln som formuleras i lagens 25 § säger att arbetstagare som sagts upp på grund av arbetsbrist har företrädesrätt till återanställning i den verksamhet där de tidigare varit sysselsatta, förutsatt att anställningen varat och att arbetstagaren har de rätta kvalifikationerna. Regeln omfattar också visstidsanställda som på grund av arbetsbrist inte har fått fortsatt anställning. Bakgrunden är arbetsgivarnas makt att definiera när arbetsbrist föreligger och därmed också deras makt att avgöra när grund för att säga upp anställda finns. Företrädesrätten till återanställning är därför ett viktigt verktyg mot oseriösa arbetsgivare som vill säga upp anställda enbart i syfte att byta ut människor. Den bidrar till att förhindra diskriminering och skapar dessutom grund för demokrati och yttrandefrihet på arbetsplatsen. Otrygga anställningar leder ofta till att människor tystnar och inte vågar kritisera eller diskutera arbetsplatsfrågor. i Arbetsdomstolen föranleder dock frågan om regeln håller på att urholkas. I domstolens dom nr 72/07 konstateras till exempel att arbetsgivaren i fråga inte kringgått regeln om företräde till återanställning trots att 13 anställda sagts upp för att kort efter uppsägningstidens slut ersättas av tre anställda via ett bemanningsföretag. Detta skedde alltså för återanställning. Samtliga tre hörde i detta fall till den grupp som blivit uppsagda, men två av dessa tre personer hade inte varit anställda för att kunna erhålla återanställning enligt 25 § i lagen om anställningsskydd om bolaget i stället för att hyra in arbetskraft hade visstidsanställt för den period det handlade om. Andra av de uppsagda hade alltså haft företrädesrätt till jobben. Arbetsdomstolen accepterar dock bolagets argument om anlitande av bemanningsföretag som en mer företagsekonomiskt riktig lösning vid tillfälliga arbetstoppar, och på så vis accepteras detta sätt att kringgå den viktiga regeln. Arbetsdomstolens utslag och hur arbetsgivarna tillämpar lagstiftningen gör det angeläget att se över och stärka lagen om företrädesrätt till återanställning. Detta bör ske så att anställningsskyddet bevaras och så att arbetsgivare inte kan säga upp personal för att ta in ersättare via bemanningsföretag för återanställning. i (S)
mot · GZ02A296 · 2011-09-22 00:00:00 — Kvinnors rätt till makt och inflytande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till ökad makt och ökat inflytande för kvinnor. Till grund för friheten ligger alla människors lika värde och allas likhet inför lagen. Det är viktigt att människors lika värde också avspeglas mellan könen. Ingen ska behandlas annorlunda på grund av sitt kön. Trots att har hunnit långt när det gäller jämställdhet har fortfarande många kvinnor snävare sfärer att röra sig inom än män. Det kan gälla allt från yrkesval till sexualitet och klädsel. Men lagen når inte alla rum. Det går inte att lagstifta mot fördomar och föråldrad kvinnosyn. Därför är den öppna diskussionen ett viktigt sätt att komma åt de problem som främst drabbar kvinnor, och den kräver något av oss alla. Svenska kvinnor kommer aldrig att bli jämställda och självständiga om de inte kan leva på sin lön. Vi har genom jobbavdragen gjort det mer lönsamt att arbeta. Alliansregeringen arbetar för att främja kvinnors företagande, öka forskningen samt kunskaperna om kvinnors företagande. Det måste bli enklare för kvinnor att starta egna företag och att tjäna pengar på verksamheten. Det leder till att kvinnor får en större arbetsmarknad och möjlighet att välja bland fler arbetsgivare. Det leder också till att kvinnor får större möjlighet att påverka sina arbetsuppgifter och arbetsmiljöer, liksom att kvinnornas löner kommer att höjas. Skatteminskningen på för hushållsnära tjänster, s.k. RUT-avdrag, är viktig för många kvinnor. Både som möjlighet för att starta och driva företag och som avlastning i hemmet. behöver vi gå vidare och öppna för fler kvinnor att starta eget inom vård, skola och omsorg så att kvinnors arbetsmarknad breddas. Att bedriva äldreomsorg, sjukvård, handikappomsorg och barnomsorg på uppdrag av kommun och landsting är något som många kvinnor är intresserade av. Det är positivt och kan utveckla både verksamhetens innehåll och kvalitet till det bättre. En förutsättning för att det ska utvecklas än mer är att man utvecklar kundvalsmodeller och lyfter fram innehåll och livskvalitet och inte enbart går på lägsta pris.
mot · GZ02A298 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagstadgad rätt till heltid. Det ofrivilliga deltidsarbetet liksom antalet tidsbegränsade anställningar har ökat kraftigt och innebär en stor otrygghet för flera grupper på dagens arbetsmarknad. Utbredningen av deltids- och visstidsanställningar skiljer sig kraftigt mellan olika branscher, men det är framför allt kvinnorna inom LO-kollektivet, personer med utländsk bakgrund och ungdomar som innehar de otrygga anställningarna. Enligt en utredning, gjord av LO , var det av kvinnliga medlemmar som arbetade deltid, och framför allt de yngre gjorde det ofrivilligt. Motsvarande siffra för manliga medlemmar var . Av de deltidsarbetande är det främst anställda inom den privata tjänstesektorn (hotell och restaurang, fastighetsbranschen och handel) som uppger att de vill arbeta mer. De deltidsarbetande har svårt att klara sig på sin deltidslön och är beroende av att ha en partner som försörjare eller eventuella mertidstimmar. Att inte kunna försörja sig själv leder till ofrihet i privatlivet. När det gäller mertidstimmarna dyker de ofta upp med kort varsel, och många deltidsanställda vågar inte tacka nej av rädsla att inte bli tillfrågade vid ett annat tillfälle, vilket minskar möjligheten att planera såväl arbets- som privatliv. Deltidsarbete innebär vanligtvis att den deltidsarbetande inte heller får del av kompetensutveckling i lika stor utsträckning som de heltidsanställda. Det i sin tur försämrar möjligheten till att avancera i yrket och bredda sin kompetens och komma bort från ensidiga och monotona arbetsuppgifter. En allt större del av de anställda, företrädesvis kvinnor, personer med utländsk bakgrund och ungdomar, tvingas av sina liv att ta jobb som det är osäkert om de får behålla och som inte tillåter långsiktig planering, exempelvis att ta ett lån eller att få en egen bostad. Det är dags att börja ställa krav på att för anställningar ska vara heltid. Lagstiftningen måste därför stärkas så att heltid blir en rättighet och deltid en möjlighet för den som av olika skäl vill arbeta .
mot · GZ02A299 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om unga i ingenmansland. För många unga är vägen till ett jobb inte spikrak och tillvaron kantas av tillfälliga jobb och någon period av arbetslöshet, men för en del ungdomar blir dock arbetslösheten ett permanent tillstånd. Allt fler unga lever i lever i ingenmansland utan vare sig jobb eller studier. Detta är ett allvarligt problem för samhället såväl som för den unge själv. För många av dessa ungdomar läggs grunden redan i skolan på grund av bristande utbildning. I en studie som SKL gjort om 1981 års kull, hade av årskullen inte slutbetyg från gymnasiet . av samtliga var varken i studier eller arbete. av dem utan slutbetyg från gymnasiet var varken i arbete eller studier . Enligt siffror som Arbetsförmedlingen använder sig av består gruppen unga i ingenmansland av drygt 30 000 individer. Siffran är högst osäker, flera instanser anger betydligt högre siffror. Gruppen är något större i åldern än i den yngre gruppen . Unga utanför är den grupp ungdomar som varken går i skolan eller jobbar och finns inskrivna på Arbetsförmedlingen eller får försörjningsstöd av kommunen. Det finns alltså inte med i några register. Utanförskapet har ett högt pris för samhället både nu och framöver, både i förlorade inkomster för individen, och ökade kostnader samt uteblivna skatteinkomster för oss alla. Ungdomarna har också svårare att klara sig på arbetsmarknaden även sedan de har tagit sig in på den. Den som stått utan arbete som ung löper en större risk att även som vuxen få svårt att hitta ett arbete. Det krävs ett än tydligare ansvar i frågan om ungdomars sysselsättning än vad som är fallet. Ett tydligare grepp behöver tas beträffande hela gruppen ungdomar. Kommunernas uppföljningsansvar för unga upp till är inte tillräckligt. En eventuell möjlighet skulle kunna vara att ansvaret istället övertas av Arbetsförmedlingen och då gällde ungdomar upp till , som varken arbetar eller studerar. Arbetsförmedlingen skulle till exempel kunna arbeta uppsökande med var och en i den här gruppen.
mot · GZ02A304 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mångfald för demokrati. Mångfald är viktigt för demokratin. Genom att människor med olika erfarenheter och bakgrund möts, speglas olika perspektiv. Detta leder till att politiska och andra beslut blir mer fullständiga och representativa. Detta kan man läsa i den nationella handlingsplan för handikappolitiken som antogs av . skriver vi 2011 och mycket har hänt inom handikappolitiken som är positivt. Alliansregeringen har satsat på valfrihetsreformer inom området och slagit fast i enlighet med förslag att rättighetslagstiftningen ska finnas kvar. Men det är helt oacceptabelt att många människor med funktionsnedsättningar upplever sig diskriminerade. Jag anser det oacceptabelt att formulerar sina frågor om funktionsnedsatta människors behov på ett integritetskränkande sätt. Vi har uttalat en politisk vilja att alla människor i har rätt att vara medborgare. Men det krävs mer för att det ska bli verklighet för alla. Det är ett övergripande samhällsansvar att göra det möjligt för människor med funktionsnedsättning att delta i samhällslivets alla delar: i förskolan, inom utbildningssektorn, i arbetslivet, på bostadsmarknaden, inom kulturen och den övriga fritidssektorn, det politiska livet och inte minst familjelivet. Alla sektorer av samhället måste därför utformas så att människor så långt det är möjligt kan ta del av det dagliga livets utbud av varor och tjänster på olika områden. Människor med olika former av funktionsnedsättning behöver individuellt utformade insatser, så att begränsningar och hinder i den dagliga tillvaron i rimlig utsträckning kan kompenseras genom personligt stöd, tekniska hjälpmedel och anpassning, ekonomiska bidrag m.m. Särskilt viktigt är det att människor med funktionsnedsättning själva kan ha stort inflytande över de stödinsatser som ges. Här har LSS-lagen haft oerhört stor betydelse. Valfrihet och flexibilitet är begrepp som har ett egenvärde, i synnerhet för personer som behöver olika former av stöd. Men det viktigaste av allt för alla människor är att bli behandlade med respekt. Att diskriminering förekommer mot enskilda människor eller grupper är inte förenligt med det som jag vill ha.
mot · GZ02A311 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om hur arbetslivsforskningen kan samlas och stärkas. Arbetslivsforskningen har minskat drastiskt och skingrats för vinden sedan regeringen lade ned (). bedrev världsledande och värdefull forskning inom en mängd arbetsrelaterade områden som arbetsmarknad och sysselsättning, arbetsrätt, arbetets organisering, hälsa och ohälsa i arbetslivet, ergonomi och belastning, fysikaliska och kemiska hälsorisker, integration och mångfald samt utvecklingsprocesser i arbetslivet. Nedläggningen innebär en stor förskingring av kunskaper och resurser. Från att ha varit världsledande är nu svensk arbetslivsforskning satt på undantag. och är de enda EU-länderna utan ett arbetslivsinstitut. Vi saknar nu en överblick av läget och utvecklingen i arbetslivet. Det saknas en kunskapsöversikt över intressanta resultat. Betydande kunskaper och en samlad bild av forskningen har gått förlorad. Överföringen av forskningsresultat har avstannat och det är färre både unga och etablerade forskare som får chans att satsa på arbetslivsforskning. Regeringen vill att alla ska stå till arbetsmarknadens förfogande men vill inte investera i den forskning som behövs för att underlätta återgång till arbetslivet och för att människor ska kunna vara kvar längre i arbetslivet. Arbetsmiljön blir sämre när den kunskapsutveckling som skulle kunna ge oss ett bättre arbetsliv inte kan fortsätta. Lösningar av de vardagliga problemen i arbetslivet kräver tvärvetenskaplig forskning i nära samverkan med arbetsmarknadens parter. Svensk arbetslivsforskning har tidigare haft förmåga till detta. Det görs nu spridda forskningsinsatser runt om i landet men det uppväger inte alls den tidigare neddragningen och splittringen av arbetslivsforskningen. menar att arbetslivs- och arbetsmiljöforskningen är av stor vikt för arbetslivets utveckling. Det finns ett värde i att samla denna forskning och kompetens inom ramen för ett nationellt som arbetar i nära kontakt med parterna på arbetsmarknaden och som kan bidra till att resultatet av forskningen kommer till praktisk tillämpning. Det bör därför tillsättas en utredning om hur arbetslivsforskningen kan samlas och stärkas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GZ02A313 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att utöka provanställningstiden från dagens . I syfte att förbättra näringslivsklimatet och dynamiken på arbetsmarknaden har regeringen genomfört en lång rad reformer sedan den tillträdde 2006. En av dessa är införandet av en ny anställningsform allmän visstidsanställning som innebär att en arbetsgivare kan anställa en person utan några särskilda skäl. Under den allmänna visstidsanställningen tillämpas ingen uppsägningstid. Den som jobbat , , blir dock automatiskt tillsvidareanställd hos arbetsgivaren. Detta system är till gagn för såväl företagaren som den anställde. Utifrån liknande resonemang som legat till grund för allmän visstidsanställning, menar vi att det nu är dags att gå vidare och även se över längden . Att vara provanställd innebär att man som nyanställd blir anställd på prov . Uppsägningstiden är också kortare, ibland ner mot , men en provanställning kan inte förlängas med en ny period av provanställning. Om arbetsgivaren inte underrättar den anställde om att provanställningen ska avslutas innan det har gått , övergår anställningen automatiskt i en tillsvidareanställning. anställs generellt lärare med tolv månaders provanställning, en ordning som gällt . Detta har då kompenserats genom att arbetsgivaren utser en erfaren lärare som . Med de goda erfarenheterna från skolsektorn bör det vara fullt möjligt att nu gå vidare med detta på hela arbetsmarknaden. Mycket talar för att fler som står långt ifrån arbetsmarknaden skulle få det lättare att ta sig in på arbetsmarknaden om provanställningsperioden förlängdes, förslagsvis som inom skolsektorn. För den som exempelvis är långtidssjukskriven ökar möjligheten att komma tillbaka till arbetsmarknaden om man kan pröva ett nytt jobb under en lite . Som företagare är det dessutom ett stort beslut att anställa en ny person. Många företagare anser att sex månaders provanställning är en för kort tidsrymd för att utvärdera en anställd och fatta beslut om en fast anställning. I prakten innebär sex månaders provanställning dessutom , då själva beslutet att tillsvidareanställa måste tas före provanställningens utgång. Framför allt skulle en förlängning av provanställningstiden gynna arbetstagarna. drar sig nämligen många enskilda företagare från att anställa den som exempelvis varit långtidssjukskriven, med rädsla för att den anställde blir sjuk igen. Med en fördubblad provanställningstid ges den som kommit in på arbetsmarknaden ökade möjligheter att visa på sin arbetsförmåga. Vi anser därför att regeringen bör utreda möjligheten att utöka provanställningstiden från dagens .
mot · GZ02A314 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av EU:s direktiv om stick- och skärskador i vården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över anmälningsrutinerna i samband med stick- och skärskador i vården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprätta en nationell handlingsplan för att minska antalet stick- och skärskador i vården. drabbas personal inom vården av stickskador från bland annat sprutor. I en del av fallen är dessutom sprutan använd och ibland på personer med smittsamma sjukdomar. Det har i flera fall lett till ödesdigra konsekvenser för personalen, som exempelvis drabbats av hepatit C som innebär ett livslångt lidande. Det behövs tydligare arbetsmiljökrav, processer och rutiner vilket också EU uppmärksammat. beslutade om ett direktiv () som syftar till att förebygga stick- och skärskador i vården. Det ska vara infört i medlemsländerna . Det är viktigt att skyddsdirektivet införs . har inte antagit den skyddslagstiftning som EU kräver. Utifrån ett jämställdhetsperspektiv bör arbetsmiljökraven inom den kvinnodominerade vården vara lika höga som i mansdominerade branscher; exempelvis byggsektorn och verkstadsindustrin. har en ambition att skapa en sjukvårdsmiljö i världsklass. För att nå dit måste vi som tidigare föregångsland inom arbetsmiljöfrågor öka takten och också sätta ett slutdatum när direktivet ska vara infört. Andra länder har redan beslutat om nationella regler eller påbörjat arbetet med införandet av EU-direktivet. Vi vill samla såväl landstings- som riksdagspolitiker för att nå bästa möjliga resultat och agera med målet att ge vårdpersonalen en trygg, säker och jämställd arbetsmiljö. Enligt rapporteras i ca 6 500 stick- och skärskador inom vården, varav involverar kanyler. Underrapporteringen av dessa skador är sannolikt stor. utredning Stick- och skärskador samt blodexponering inom sjukvården (Rapport 1, 2005) visar att så många som av alla som drabbats inte anmäler händelsen och att allt tyder på, utifrån de studier som gjorts, att det inträffar mellan 5 000 och 10 000 incidenter . En enkätundersökning från , Stick- och skärskador samt blodexponering inom sjukvården, (Rapport 1, 2005) visar följande: har stuckit sig 13 gånger under senaste månaden har stuckit sig (13 gånger) har stuckit sig (13 gånger). All personal som arbetar med hantering som kan innebära stickskador bör ha tillgång till bästa tillgängliga skydd. Därför är det av yttersta vikt att vi tar frågan på allvar och också ser denna, dolda, patientgrupp som i sin strävan att ge bästa möjliga vård själva drabbas av sjukdomar och skador. Dels behövs det bättre tillgång till skyddsutrustning, dels bättre anmälningsrutiner så att omfattningen av skadorna blir känd och dels behöver riktlinjerna bli tydligare och följas upp bättre. Nationella riktlinjer bör tas fram för att säkerställa att all vårdpersonal har tillgång till bästa och säkrast möjliga skyddsutrustning samt att rutinerna i samband med incidenter förbättras i enlighet med motionens intentioner. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02A316 · 2011-09-23 00:00:00 — Bristande tillgänglighet som diskrimineringsgrund tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bristande tillgänglighet ska klassas som diskriminering av personer med funktionsnedsättning. trädde en ny diskrimineringslag i kraft. var den svenska lagstiftningen mot diskriminering uppdelad på flera lagar och skyddet mot diskriminering var olika långtgående beroende på vilken diskrimineringsgrund det handlade om. Den nya lagen ska motverka diskriminering på grund av kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning och ålder. Trots att funktionsnedsättning, som 1,8 miljoner människor i lever med, är en av diskrimineringsgrunderna i diskrimineringslagstiftningen, går det fortfarande att med bristande tillgänglighet utestänga personer med funktionsnedsättning från olika samhällsområden. Ett exempel är att flera vallokaler i senaste valet inte var tillgängliga för rullstolsburna personer. Att rösta, gå på teater, konsert eller besöka en restaurang ska inte hindras av att man har en funktionsnedsättning. En statlig utredning har presenterat ett förslag om att bristande tillgänglighet ska ses som en form av diskriminering. Det innebär att om någon missgynnas genom annan parts underlåtenhet att vidta skäliga åtgärder för tillgänglighet, så ska denna part kunna dömas för diskriminering. Personer med funktionsnedsättning ska i alla situationer där det är rimligt och skäligt komma i en jämförbar situation med en person utan funktionsnedsättning. Utredaren föreslog att diskrimineringsförbudet ska gälla för alla de samhällsområden där diskrimineringslagens övriga regler gäller . Det är viktigt att vi i så stor utsträckning som möjligt har ett samhälle som är inkluderande och öppet. Tillgänglighet handlar om mer än de rent fysiska möjligheterna att ta sig fram. Det handlar också om information och om värdigt bemötande. Bristande tillgänglighet borde därför ses som diskriminering av personer med funktionsnedsättning i den svenska diskrimineringslagstiftningen. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02A317 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja åldersgränsen för lönebidrag och arbetstekniska hjälpmedel. I är den allmänna pensionsåldern , och den som vill har rätt att arbeta till dess man är . En viktig diskussion pågår nu om att höja gränsen för rätten att arbeta ytterligare. Det är en viktig diskussion då det finns många personer som gärna fortsätter att arbeta längre än till , och med fler som arbetar kan fortsätta att utveckla välfärden och öka människors frihet genom en stabil ekonomi. En grupp som tyvärr ofta hamnar utanför denna diskussion är personer med funktionsnedsättning. Personer med funktionsnedsättning har jobb i betydligt lägre utsträckning än andra grupper. var av personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga sysselsatta medan motsvarande siffra för ej funktionsnedsatta var . Det är viktigt att arbetslinjen även gäller personer med funktionsnedsättning. Lönebidrag, som är ett stöd för anställning av personer med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning, kan med nuvarande regler inte ges efter att man fyllt . Samma sak gäller för arbetstekniska hjälpmedel som finansieras av Arbetsförmedlingen. Genom att ta bort denna begränsning blir arbetslinjen tydligare även för personer med funktionsnedsättning och fler människor kan få möjlighet att vara med och bidra med sitt arbete. Att begränsa möjligheten till arbete på det sätt som sker är dessutom en form av diskriminering, och det bryter även mot FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Rätten att arbeta ska självklart gälla till samma ålder för alla människor. Vi vill därför att regeringen skyndsamt utreder möjligheten att förändra lagstiftningen gällande lönebidrag och arbetstekniska hjälpmedel för att möjliggöra arbete efter även för personer med funktionsnedsättning.