ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02T395 · 2011-10-05 00:00:00 — En trafiksäkrare (Nissastigen) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en snabb utbyggnad av . Nissastigen () går mellan och . Trafiken är mycket tät och består till stor del av tung godstrafik. Utmed Nissastigen ligger företagen tätt och många av dessa genererar många tunga transporter. Detta i kombination med backar, kurvor, krön, vilt och många personbilar medför att trafiksäkerheten är långt ifrån vad som borde vara fallet för en betydelsefull trafikled i ett område med omfattande företagsamhet. På grund av vägens dåliga kvalité görs många chansartade omkörningar. Olycksstatistiken är hög. En två-plus-ett-väg skulle öka trafiksäkerheten avsevärt liksom uppförande av mer viltstängsel. Detta har trafikanterna på Nissastigen berättigade anspråk på att få genomfört möjligt. Detta är också motiverat av att snabbare och säkrare transporter ger en ökad effektivitet inom det betydelsefulla näringslivet i regionen.
mot · GZ02T396 · 2011-10-04 00:00:00 — Vinterdäckskrav för tung trafik tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vinterdäck för tunga fordon. Däckbranschens informationsråd i samverkan med Polisen undersökte däckförhållanden på nära 600 tunga lastbilar. Undersökningen visade att av de svenska, respektive av de utländska fordonen var utrustade med däck med mönster motsvarande vinterdäck. sker vägtrafikstörningar beroende på att fordon är utrustade med däck som inte är avsedda för vägförhållandena. Den tunga trafiken orsakar en oproportionellt stor andel av dessa vägtrafikstörningar. Stopp med tunga fordon får också större konsekvenser och tar att lösa. Transportstyrelsen och uppskattar att den tunga trafiken orsakar av störningarna , vilket enligt samma beräkningar motsvarar en samhällskostnad på . En rapport från visar att ett vinterdäckskrav för tunga fordon skulle minska olycksrisken . och Transportstyrelsen har tillsammans presenterat ett förslag om att införa krav på vinterdäck för tunga fordon. Som tungt fordon räknas tung lastbil, tung buss och personbil klass II som väger . Förslaget innebär att vinterdäck eller annan likvärdig utrustning på fordonets drivaxel blir ett krav från till för att minska antalet olyckor och trafikstörningar. Kravet ska gälla både svenska och utländska fordon. Rätt däck är inte det enda som påverkar trafiksäkerheten, men det är en viktig faktor. Ofta pratar vi om vikten av att ha krockkuddar, bilbälte och annan säkerhetsutrustning, men att köra med rätt däck är också viktigt för att leva upp till höga ambition för trafiksäkerhet.
mot · GZ02T397 · 2011-10-05 00:00:00 — Utbyggnad av till motorväg och två-plus-ett-väg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , sträckan mellan och , i sin helhet bör byggas om till motorväg och att den fortsatta sträckningen från till bör byggas om till två-plus-ett-väg. Ett av de projekt som regeringen väljer att prioritera är en ombyggnad av sträckan RångedalaHester. Det är den kvarvarande, felande, länken innan hela mellan och är utbyggd till mötesfri standard. Projektet innebär att sträckan byggs om till fyrfältsväg. Sträckan NässjöEksjö kommer enligt infrastrukturplanen byggas om till två-plus-ett-väg, och en förbifart kring tätort är också planerad. Regeringens besked är efterlängtat. har en rejäl ombyggnad av varit mycket starkt efterfrågad i regionen. Med den ombyggnad som är planerad av blir det en tydlig förbättring av trafiksäkerheten. , sträckan mellan och , har tidigare beskrivits som en av farligaste vägar. Ett cen-tralt motiv för en ombyggnad av har också varit att säkra näringslivets behov av säkra och effektiva transporter. Den undermåliga vägstandarden har inverkat negativt på framkomligheten av gods och varor. Det i sin tur har hämmat den regionala tillväxten. Också i detta avseende torde den aviserade satsningen ge positiva effekter. Den planerade satsningen är glädjande men räcker inte. Hela sträckan mellan och måste vara säker. , sträckan mellan och , måste i sin helhet byggas om till motorväg, och hela sträckningen EksjöVästervik måste byggas om till två-plus-ett-väg.
mot · GZ02T398 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att överföra godstrafik från vägar till båtar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inre vattenvägar som , , och bör införlivas i om inre vattenvägar. För att uppnå klimatmålen måste utsläppen av växthusgaser minskas radikalt. Det kräver naturligtvis många typer av åtgärder inom alla samhällssektorer där minskade utsläpp från transportsystemet är centralt. Ser man det ur energisynpunkt är bästa sättet att transportera stora godsflöden på vatten, därnäst kommer järnvägen, sedan lastbilstrafiken och dyrast är flyget. För att framgångsrikt kunna minska utsläppen bör så mycket godstrafik som möjligt över från lastbil till järnväg och båt. En sådan utveckling har stöd i dagens arbetssätt med förutsättningslös transportövergripande analys för att ta fram effektivaste transportslag. har drygt 50 hamnar och vattenvägarna är en stor möjlighet att avlasta vägnätet och därmed minska klimatbelastningen. Stora godsvolymer kan då transporteras på fartyg med minimal energiåtgång. Det finns stora möjligheter att utveckla och öka sjöfarten både inrikes och i närområde och detta bör kunna genomföras relativt snabbt. Infrastrukturen finns till stora delar redan på plats och kostnaderna för underhållet av vattenvägarna är närmast försumbara om man jämför med landtransporter på järnväg och väg. En förutsättning är då att infrastrukturen, i form av järnvägar och vägar kopplade till hamnarna, ger en effektiv övergång från sjöfart till landtransport. Inrikessjöfarten är av godshanteringen i våra svenska hamnar, vilket får anses vara lågt med tanke på våra förutsättningar med lång kust och möjlighet till inlandssjöfart via och . Ett vanligt Vänerfartyg motsvarar 100 långtradare eller 75 järnvägsvagnar. Fyra fartyg på varje vardagsdygn motsvarar med andra ord 400 långtradare eller 15 långa tåg. Det finns företagsekonomiska förutsättningar för en containerälvpendel i slinga mellan , hamnläge och . Den omfattande renovering av slussystemet i som skett under augustiseptember 2011 är naturligtvis en grundläggande förutsättning för att utveckla den stora potential som finns för ökad Vänertrafik och inger framtidstro. Ett stort hinder för utveckling av inre sjöfart i är dock att våra inre vattenvägar inte är införlivade i EU:s gemenskapslagstiftning som rör inre sjöfart. Den process som pågår om ett införlivande av för inre vattenvägar även i bör resultera i att denna förändring genomförs. Detta måste naturligtvis ske utan att sjösäkerheten äventyras. Det är inte minst viktigt med tanke på att våra inre vattenvägar också är vattentäkter för ett stort antal människor. förser cirka två miljoner människor med råvatten, är råvattentäkt för och betjänar många orter kring sjön.
mot · GZ02T402 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om säkerhet på sjön. Våra sjöar och vattendrag är för många en plats för rekreation, avslappning och fritidssysselsättning. ger sig tusentals svenskar och turister ut i fritidsbåtar, kanoter och kajaker. En unik möjlighet som vackra natur kan erbjuda. Tyvärr ökar drunkningsolyckorna. Slår man ut statistiken så drunknar över 30 personer . Det är en siffra som skulle vara betydligt lägre om alla hade flytväst på sig när de vistades ute på sjön. Med anledning av ovanstående bör en översyn av rådande lagstiftning på området göras i syfte att öka säkerheten på sjön och minska antalet drunkningsolyckor, t.ex. genom att flytvästar ska finnas i båten/kanoten.
mot · GZ02T403 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om överklaganden av infrastrukturprojekt. Bra infrastruktur är en förutsättning för en fungerande arbetsmarknad. Det handlar både om att arbetspendling och transporter av varor och tjänster måste fungera på ett snabbt, effektivt och smidigt sätt. Det är därför glädjande att regeringen satsar rejält på infrastruktur . Utmaningarna vid stora infrastrukturprojekt är dock många, vilket är naturligt då det handlar om stora ingrepp i naturen och ofta med många olika mark- och fastighetsägare. Lagar och regler för att värna naturen och enskilda mark- och fastighetsägare som berörs av nya projekt är viktiga. Problemet är när handläggningstiderna vid överklaganden drar iväg. Långa handläggningstider försenar viktiga infrastrukturprojekt och kan även försena andra projekt då infrastrukturen hänger ihop och ökar kostnaderna rejält. I så gott som samtliga fall tjänar både den enskilde och samhället på att ett överklagande hanteras snabbt. Med hänvisning till ovanstående bör en översyn av processerna vid överklaganden av infrastrukturprojekt genomföras, i syfte att värna rättssäkerheten och korta handläggningstiderna.
mot · GZ02T409 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga Europakorridoren. har så många passagerare valt tåget som sitt transportmedel. Aldrig har så mycket gods fraktats på våra järnvägar. Resandet med persontrafik har ökat . Det regionala resandet () har ökat . Det är långt mer än vad tidigare prognoser har visat. Även godstransportökningen har ökat . Det är dubbelt så mycket som prognoserna förutsade. Marknadsandelen för gods är . Inget land i har en så hög andel godstransporter på järnväg. Den mycket positiva utvecklingen av järnvägstrafiken leder tyvärr också till kapacitetsproblem med stora förseningar som resultat. Den ökande persontrafiken och den ökande godstrafiken leder till dels ett mycket högt slitage på spåren och dels till stora trängselproblem med tåg av olika typer och hastighetsstandarder på samma banor. Det leder också till att det finns alltför små möjligheter att underhålla spåren och signalsystemen med stora tekniska problem som följd. På nationell nivå ger störningar upphov till cirka 13 miljoner förseningsminuter. Detta är naturligtvis inte acceptabelt, och om inte något görs inte snabbt kommer järnvägstrafikens utveckling att gå i negativ riktning. Kapacitetsproblemen väntas bli större än vad de är 2011. Både underhåll och utbyggnad av järnvägen har varit eftersatt . Det är naturligtvis bra att regeringen nu beslutat att avsätta 5 miljarder till underhåll, men ska man verkligen komma till rätta med kapacitetsproblemen krävs att man redan nu beslutar om en inledning av utbyggnaden av ett höghastighetsnät i , liknande de som byggs i övriga och världen. Europakorridoren och Götalandsbanan, som knyter samman inte bara största städer utan också flera av de mellanstora städerna med och i förlängningen , är en möjlighet för svensk industri att i fullskala utveckla helt ny teknik inom järnvägssektorn. Det ger chansen att bryta ny mark och skapa nya exportmöjligheter. En utbyggnad av Ostlänken samt sträckan GöteborgBorås måste komma igång ! i (S)
mot · GZ02T410 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättringar i infrastruktur. Huvudstaden är landets tillväxtmotor. Den sprudlar av liv, vatten och människor. Som stockholmare är jag stolt över att kunna dela med mig av allt det vackra och sevärda som finns här. Men jag skäms när jag ser stockholmare packa ihop sig som sillar för att ta sig till jobbet. Jag skäms inför stockholmarna som i en folkomröstning 2006 deklarerade sitt miljöengagemang och var villiga att betala miljöavgifter eller trängselskatt i syfte att minska köer och förbättra miljön. Intäkterna skulle återföras till för investeringar i kollektivtrafik och vägar, trodde stockholmarna. I stället behöll staten pengarna och välbehövlig infrastruktur gick stockholmarna och dess besökare om intet. Vi ser hur huvudstäder som till exempel bygger ut sin tunnelbana. Vi får forskningsrapporter om den samhällsekonomiska lönsamheten i kollektivtrafik och i synnerhet tunnelbanesystem. Mitt i allt detta står vardagsmiljöhjältar där svettiga, ihoptryckta och inser att bilen är nog ett bättre alternativ trots bilköer och miljön. Möjligheten bör undersökas att med hjälp av trängselskatterna skapa ett rejält investeringsprogram för infrastruktur.
mot · GZ02T413 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om texttelefoni för hörselskadade. Vårt samhälle är helt uppbyggt på att alla har tillgång till telefoni. Vi behöver det såväl för kontakt med släkt och vänner som vid kontakt med myndigheter eller sjukvård. Mot bakgrund av det bör tillgången till telefoni vara en rättighet för alla även de som är hörselskadade. Det är ett problem när stänger ned det fasta nätet och man kan använda texttelefonerna. För dem som är hörselskadade och använder texttelefoni försvinner möjligheten att kommunicera via telefoni. Det är ytterst allvarligt att stänga ned fast telefoni innan man tekniskt löst texttelefoni. Detta är främst ett problem för dem som bor på landsbygden. Oavsett var man bor och har ett funktionshinder ska man ha rätt till telefon i vårt moderna . PTS har fått öronmärkta pengar för att bygga ut bredband i de områden där bolagen inte kan tjäna pengar, detta för att det även ska finns tillgång till bredband över hela . Problemet är dock att uppdraget i sig bygger på att man anmäler var bredband saknas, men därmed är det inte någon garanti att pengarna styrs just dit. Ett tydligt beslut behövs så att de som blir av med fast telefoni och är i behov av texttelefon får tillgång till det, oavsett var i de bor.
mot · GZ02T414 · 2011-10-04 00:00:00 — Hamn som strategisk hamn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att peka ut strategiska hamnar i enlighet med (2007:58). De totala godstransporterna ökade och har fortsatt öka. Godstransporter på väg står för en stor del av ökningen. Miljöskäl talar för att det är önskvärt om fler godstransporter kan ske som sjö- och järnvägstransporter. har inneburit förändrade förutsättningar för de nordiska ländernas transportsystem. Sjöfartens betydelse för den ekonomiska integrationen runt har ökat. För att lyckas åstadkomma ett väl fungerande och miljövänligt transportsystem krävs bland annat en sammanhållen politik där svenska hamnar har en nyckelposition. Det bör för godstransporter pekas ut ett antal särskilt strategiska hamnar. För dessa bör planering av infrastruktursatsningar inom sjöfarten samordnas med den som finns för vägar och järnvägar. ges ett ökat ansvar för farledsanslutningar till dessa hamnar. De ur strategiskt synpunkt utpekade hamnarna måste ges en särställning vid prioritering av statliga infrastrukturinvesteringar. Strategisk hamnar bör pekas ut i enlighet med (2007:58). I utredningen lyfts Hamn fram som en av tio strategiska hamnar i . Hamn är en av landets största hamnar, där det hanterade godsvärdet utgör en betydande del av det samlade varuvärdet av import och export över hamnar. Hamnen har av trafikverken (, , och ) och näringslivet pekats ut som en av fyra betydelsefulla intermodala noder inom den nordiska triangeln. och som tillsammans med de elva övriga kommunerna i utgör grunden för fjärde storstadsregion. Denna samverkan leder till dynamisk tillväxt i regionen.
mot · GZ02T415 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om registreringsskyltar på alla mopeder. Buskörning med mopeder stör och förstör. Olyckor där mopedförare är direkt vållande ökar , och många skadas eller dör. Det är angeläget att öka trafiksäkerheten både för mopedister och för deras omgivning för att minska skador och dödsfall. Regeringens proposition Säkrare förare på mopeder, snöskotrar och ter-ränghjulingar har brister avseende bestämmelserna för moped klass I och klass II. Vi anser att såväl klass I- som klass II-mopeder, med undantag för veteranmopeder, ska vara registrerade i vägtrafikregistret för att få brukas. Vi ansluter oss därmed till flertalet remissinstanser liksom till och . Registrering skulle innebära att polisen snabbare kan avgöra mopedtyp, och det skulle avsevärt underlätta polisens möjligheter att övervaka bl.a. trimning och mopedfylleri. Registrering kan också bidra till att efterlevnaden av trafikregler och ett mer ansvarsfullt beteende i trafiken förbättras generellt. Övervakningen av mopedtrafiken underlättas om även mopeder klass II registreras och förses med en särskiljande registreringsskylt. Problem med att förare av klass I-mopeder tar bort registreringsskylten för att ge sken av att mopeden är en oregistrerad klass II-moped kan undanröjas genom denna åtgärd, och trimning av mopeder och omsättningen av stulna mopeder kan förväntas minska.
mot · GZ02T416 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att anlägga en kryssningskaj i . är i stort behov av en kryssningskaj. Den kaj som finns kan inte ta emot de allt större kryssningsfartygen som växer i takt med att allt fler väljer att färdas på detta vis. Då fartygen blir allt större krävs det att de lägger till på redden utanför då de kan anlöpa hamn. När detta sker är fartygen tvungna att använda sig av så kallade barkasser, det vill säga landstigningsbåtar. Det gör att det blir allt svårare eftersom antalet passagerare på fartygen blir allt fler. Dessutom anser att en ny kryssningskaj i hamn förbättrar säkerheten i Visbys hamnområde då det skulle innebära färre rörelser med små båtar som transporterar kryssningsresenärerna mellan fartygen och hamnen då de tvingas ligga på redden utanför hamn. En ny kaj skulle klart minska risken för kollision mellan ankommande och avgående fartyg och ankarliggande kryssningsfartyg, eftersom hamn är högt trafikerad av både lastfartyg och passagerarfärjor enligt . För sedan gjorde Region regionala utvecklingsenhet en förstudie om en kryssningskaj i . Förstudien slår fast att en kryssningskaj i bör kunna ta emot fartyg som är ; dagens Gotlandsfärjor är . Den tänkta kajen i förstudien är med mycket kraftiga angörningsanordningar, och utöver den byggs en tillfartsväg på en bankutfyllnad bakom vågbrytaren. hade och cirka 160 kryssningsanlöp med uppemot 130 000 kryssningspassagerare. Den gångna sommarens kryssningssäsong 2011 var siffran nere i 70 planerade kryssningsanlöp varav bara 53 kunde göra anlöp. 17 kryssningsfartyg fick ställa in på grund av blåst och att då saknar kryssningskaj. En kryssningskaj i är en investering på runt 200 miljoner, vilket är en stor summa för en region som . Kryssningskajen är mycket viktig dels ur en regionalpolitisk synvinkel, dels ur ett besöksnäringsperspektiv, men den är också en viktig del av den totala kryssningsturismen i och en viktig gren inom den svenska turismen. Detta ihop med en förbättrad säkerhet gör det viktigt med samverkan mellan stat, region och näring för att en sådan kryssningskaj skulle kunna bli verklighet.
mot · GZ02T423 · 2011-10-03 00:00:00 — Utbyggnad av förbi till motorvägsstandard tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga ut den resterande delen av förbi till motorvägsstandard. är en av landets viktigaste industriregioner med stora delar av sysselsättningen kopplad till tillverkningsindustrin, en industri som är starkt beroende av vägtransporter för att kunna hävda sig i den globala konkurrensen. Regeringen skriver själv i ett pressmeddelande : En god och utbyggd infrastruktur är grunden för stärkt konkurrenskraft, för såväl storstädernas arbetsmarknadsregioner som landsbygden. Väg- och järnvägsnätet måste vara robust och hålla en hög standard för att tillgodose hela samhällets behov. För att förbättra långsiktiga konkurrenskraft och stimulera sysselsättningen vill nu regeringen investera ytterligare i infrastruktur. Inom ramen för de totala satsningarna på infrastrukturen bör en snabb översyn göras av planerade vägsatsningar i syfte att prioritera den flaskhals som den nuvarande 2+1-lösningen den sträckan förbi innebär. Allt större arbetsmarknadsregioner förutsätter möjlighet att pendla över långa avstånd. Företag är beroende av effektiva och tidsgaranterade varutransporter som också är miljövänliga. Den senast tillgängliga statistiken från räddningstjänsten i visar på i snitt en trafikolycka på den aktuella sträckan olyckor som i de flesta fall resulterar i trafikstopp och omledning av trafik till gamla riksettan med trafikförseningar som följd. Åkernäringen i regionen rasar och menar att det här kommer att leda till att man omlokaliserar sin verksamhet till andra orter, alternativt andra länder. Industrin pekar på brister i försörjningskedjan som även de kan innebära att arbetstillfällen går förlorade. Mot bakgrund av det ovanstående är det angeläget att den resterande delen av förbi byggs ut till motorvägsstandard.
mot · GZ02T426 · 2011-10-05 00:00:00 — Säkerhetsmärkning av cykelbarnstolar och ekerskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att åtgärder som säkerhetsmärkning av cykelbarnstolar och ekerskydd för små barn som skjutsas på cykel bör övervägas inom ramen för trafiksäkerhetsarbetet. En olyckstyp som tyvärr är alltför vanlig bland små barn är att de får in sina fötter och ben mellan ekrarna när de skjutsas på cykel. Detta kan ge mycket allvarliga skador, med lång rehabiliteringstid och i värsta fall men för livet. Ju högre hastighet cykeln håller, ju vassare och hårdare ekrarna i cykelhjulet är, ju längre in i hjulet barnet får in benet, desto värre blir skadorna när ekrarna klämmer benet. I värsta fall skär de hela vägen genom benet. Denna typ av skada kommer ofta som en chock för föräldrarna, eller andra som skjutsar barnet. De hade inte förutsett att detta kunde ske. Även när man använder barnstol kan barnet få in fötter och ben i hjulet, om sitsen inte täcker ekrarna vid barnets fötter. I de svenska trafikreglerna finns krav på hjälm och cykelsits för barn, men det finns ingen närmare definition av vad en cykelsits är. Det finns inte heller någon svensk märkning på cykelbarnstolar. Enligt för Trafiksäkerhetens Främjande (NTF) bör man istället leta efter den tyska märkningen TÜV för att vara säker på att cykelbarnstolen är säker. NTF rekommenderar cykelbarnstol som fästs i ramen, till exempel sadelstolpen, eftersom pakethållaren kan lossna. Vidare förebygger ett högt ryggstöd olyckor bättre än ett lågt. Cykelbarnstol som monteras framför den vuxne innebär större olycksrisk, så barnet bör sitta där bak. Cykelbarnstolar som inte täcker ekrarna måste kompletteras med ekerskydd. Det är nu hög tid att vi får en svensk säkerhetsmärkning av cykelbarnstolar, både för att lyfta fram de cykelbarnstolar som är säkra och för att ringa in dem som inte uppfyller säkerhetskraven. Detta bör kombineras med en definition av vad en godkänd cykelbarnstol är i trafikreglerna. Ekerskydd bör också göras obligatoriskt, antingen genom en cykelbarnstol som täcker ekrarna eller genom ett speciellt ekerskydd. De nya reglerna bör kombineras med en informationsinsats för att upplysa om farorna med att skjutsa små barn på cykel utan godkänd cykelbarnstol och ekerskydd.