ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02C379 · 2011-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för ett särskilt investeringsstöd för hyresrätter och för att alla ska ha tillgång till bostäder. Bygg fler hyresrätter och ge alla tillgång till bra bostäder med rimliga avgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för ett särskilt investeringsstöd för hyresrätter och för att alla ska ha tillgång till bostäder. Hyran för nybyggda hyresrätter i flerbostadshus ökade 2009 jämfört med , enligt , . Enligt en rapport från (Hyror i ) har hyrorna i ökat mer än i riket som helhet. I riket ökade hyran för en lägenhet på två rum och kök med . I var motsvarande ökning . Det är med andra ord för dyrt att bygga nya hyreslägenheter. För att nyproducera hyreslägenheter med lönsamhet med dagens räntor och produktionskostnader skulle inflyttningshyrorna i många bostadsbolag behöva höjas kraftigt. I är detta kanske möjligt, men knappast i ytterstaden och i övriga landet. Kraftigt höjda inflyttningshyror leder dessutom till att ingen normalinkomsttagare har råd att efterfråga de hyresrätter som produceras. Det innebär också att uppdelningen mellan fattiga och rika svenskar kommer att fortsätta öka. För att kunna uppnå en önskvärd nyproduktion av hyresrätter måste byggherren kunna ta ut en hyra som gör investeringen försvarbar. är det framförallt tre faktorer som bidragit till skenande kostnader: Borttagandet av ränte- och investeringsbidrag/stöd. Ränteläget är osäkert. Byggproduktionskostnaderna har ökat kraftigt. Det är dessa faktorer som bostadspolitiken bör fokusera på om alla ska ha tillgång till en god bostad till rimlig kostnad. I ett läge där hyresrätten är svagare än andra upplåtelseformer så måste särskilda stöd riktas för nyproduktion utifrån de behov som finns. Stöden får inte vara för stelbenta. Om bristen är stor på små studentlägenheter så ska naturligtvis stöd kunna ges för det. Men även om behoven snarare är fler 56 rums lägenheter så ska det heller inte vara omöjligt. Tvärtom så måste ett subventionssystem uppmuntra till en mångfald inte bara av upplåtelseformer utan också av lägenhetsstorlekar. Ränteavdrag i likhet med ränteavdrag för bostadsrätts- och villainnehavare kan vara en del. Statliga stöd kombinerat med särskilda insatser för att hålla nere byggkostnader gör att vi kan få nya hyresrätter som även normalinkomsttagare kan efterfråga. Ett nyproduktionsstöd för hyresrätt borde också omfatta kooperativ hyresrätt, kanske till och med särskilt uppmuntra produktion av densamma. Arhe Hamednaca (S)
mot · GZ02C383 · 2011-09-26 00:00:00 — Enklare och billigare studentbostäder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förenkla regelverken för bostadsbyggande, främst för studentbostäder. Trots vissa försök till förenklingar i de statliga kraven på hur bostäder får byggas i finns det mer att göra. Framförallt för studentbostäder, där man bor med en pressad ekonomi, bör kraven förenklas och regelverken endast omfatta oundgängligen nödvändiga moment. Enklare föreskrifter skulle också öppna för billigare och snabbare byggtekniker som kan mildra den akuta bostadsbristen, exempelvis modulbostäder. finns ett stort antal föreskrifter i byggregler som exempelvis reglerar badrummens storlek, förrådsutrymmen, tillgången på solljus och cykelrum. Eftersom studentboende till sin natur är tillfälligt, besittningsrätten upphör när studierna avslutas, bör sådana bostäder alltid få undantas från ett flertal av föreskrifterna i byggregler, BBR. Det handlar exempelvis om krav på direkt instrålning av solljus krav på utrymme för cyklar. Detta bör omgående utredas och förverkligas, vilket bör ges regeringen tillkänna.
mot · GZ02Fi203 · 2011-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommunernas balanskrav ska gälla över en konjunkturcykel. Kommunernas balanskrav infördes . Balanskravet innebär att varje kommun och landsting måste upprätta en budget för nästa kalenderår där intäkterna överstiger kostnaderna. Kommunernas intäkter och utgifter är mycket konjunkturkänsliga. Vid en lågkonjunktur försvagas kommunernas finanser snabbt till följd av vikande skatteintäkter och stigande utgifter för t.ex. ekonomiskt bistånd. Om inte statsbidragen till kommunsektorn ökar i motsvarande mån kommer många av kommunerna och landstingen att ställas inför valet att skära ned på kostnaderna, exempelvis genom att minska antalet anställda, att skjuta upp nödvändiga investeringar eller att höja kommunalskatten. Oavsett vilket val kommunerna och landstingen fattar kommer deras beslut att förvärra lågkonjunkturen balanskravet för kommunsektorn är med andra ord procykliskt. Kommunernas besparingar under finanskrisen var ett tydligt exempel på detta dilemma. Denna utformning av kommunsektorns balanskrav är svårbegriplig och skadar såväl kommunernas verksamhet som en god och balanserad samhällsekonomisk utveckling. föreslår därför att kommunernas balanskrav, precis på samma sätt som är fallet för målet beträffande den offentliga sektorns finansiella sparande, ska gälla över en konjunkturcykel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GZ02Fi209 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunala sommarjobb. Unga vuxna har ofta svårt att konkurrera om jobben på arbetsmarknaden. För en anställning krävs i de allra flesta fall både formell utbildning och väl dokumenterad arbetslivserfarenhet. Som ung person har man inte skaffat sig den arbetslivserfarenhet som krävs. Många har dock ändå lyckats skaffa sig en viss erfarenhet, och ibland även knutit värdefulla framtida kontakter, genom att sommarjobba under loven. Undersökningar visar att sådana erfarenheter kan vara viktigare för en arbetsgivare än en extra högskolekurs vid sidan av examen. Det är alltså mycket angeläget att ungdomar erbjuds möjlighet att få kontakt med arbetslivet genom att sommarjobba. Inom kommunen finns en mängd jobb som behöver utföras även . Därför borde det vara en självklarhet att alla kommuner erbjuder ungdomar möjlighet till arbete .
mot · GZ02Fi211 · 2011-09-22 00:00:00 — Ökad kunskap inom den statliga förvaltningen om FN:s konvention om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den statliga förvaltningen ska vara en förebild i arbetet med att uppfylla FN:s konvention om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning. FN:s konvention om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning antogs av 2008 och trädde i kraft . därefter, det vill säga , ska återrapportera om arbetet till FN. Denna återrapportering gjordes av . Vi kan i rapporten läsa att mycket arbete har skett, men också att mycket kvarstår. En artikel i konventionen som fått en framskjuten plats är artikel 9 som berör tillgänglighet. beslutade också om en nationell handlingsplan för handikappolitiken (socialutskottets betänkande 1999/2000:SoU14). När alliansregeringen tillträdde 2006 lyftes tre områden fram som prioriterade i artikel 9: Avsikten var att dessa delmål skulle nås inte senare än 2010. Vi kan nu konstatera att trots att framsteg gjorts på länsnivå är full tillgänglighet för alla ännu inte verklighet. Inte minst inom målet för tillgänglig statsförvaltning finns åtgärder som väntar på att genomföras. Ett viktigt verktyg i arbetet för förbättrad tillgänglighet vore att föra in otillgänglighet i diskrimineringslagstiftningen. Arbetet med en sådan utvidgning av nuvarande lagstiftning pågår och bör rimligen kunna färdigställas inom den nuvarande mandatperioden. handikapporganisationer har uttryckt stor förväntan för att detta ska bli verklighet. Ett krafttag behöver nu tas för att nå tillgänglighetsmålen inom statliga förvaltningar. Staten bör vara en förebild för andra arbetsgivare inom både offentlig och privat sektor. Det är viktigt att ta ett helhetsgrepp om hela . Vi behöver sprida kunskap om tillgänglighet för att lyckas ändra negativa attityder gentemot gruppen personer med funktionsnedsättning. Endast då kan vi hoppas att skapa lika villkor för alla människor i det offentliga rummet.
mot · GZ02Fi213 · 2011-09-20 00:00:00 — Reform av det kommunala skatteutjämningssystemet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reformera det kommunala skatteutjämningssystemet. Det kommunala skatteutjämningssystemet är alltför långtgående. Självklart ska alla kommuner kunna garantera en god välfärdsservice till sina invånare, vilket staten i de fall kommunen själv inte genererar tillräckliga resurser bör bidra med. Exempelvis kostar skolan mer i kommuner med mindre elevunderlag och därmed mindre klasser, medan kommuner med många äldre har större kostnader för äldreomsorg. Även tillfälliga statsbidrag till kommuner och landsting som av olika anledningar upplever en minskande skattekraft bör tillåtas, dock mot en motprestation där t ex kommunen uppvisar att man tar ansvar och åtgärdar brister. Kommuner som satsar på tillväxt och tar ansvar för sin ekonomi missgynnas i det kommunala utjämningssystemet. När ekonomiskt starka kommuner märker att det är olönsamt att satsa på ökad inflyttning, näringslivsinsatser eller dylikt, på grund av att dess avgifter till skatteutjämningssystemet ökar eller bidragen från detsamma minskar, så är det uppenbart att systemet som sådant är fel. Det bör inte kosta mer än det genererar att satsa på att locka nya invånare och företag och få en ökad skattebas, då det försvagar kommuners intresse att satsa på tillväxt. I skolan, inom näringslivet eller inom andra statliga fördelningssystem premieras den eller de som tar ansvar, genererar goda resultat och skapar tillväxt. I skolan ger goda resultat högre betyg, på jobbet kan man få högre lön eller högre position vid goda resultat och inom statliga verksamheter finns system som t ex kömiljarden där de landsting som minskar patienternas väntetider belönas med större ekonomiska resurser. Men det kommunala skatteutjämningssystemet har en motsatt konstruktion det är direkt tillväxthämmande och premierar slapphet och bristande ansvarstagande, istället för tillväxtsatsningar, företagandeåtgärder, invånarökning och god ekonomi. Ett utjämningssystem som gör att alla kommuner och landsting kan ge sina invånare en god välfärd behövs då en kommuns strukturella förutsättningar eller tillfälliga problem kan skapa en mindre skattebas och därmed mindre kommunala resurser. Men ett sådant system måste premiera ansvar, god ekonomi och tillväxtsatsningar inte det motsatta som är fallet . Det skulle gynna hela landets utveckling och konkurrenskraft. Därför bör man se över möjligheten till en översyn av det kommunala skatteutjämningssystemet så att det ger incitament för alla kommuner att satsa på tillväxt och sköta sin ekonomi.
mot · GZ02Fi214 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra räntelagens bestämmelser om dröjsmålsräntans storlek tillämplig på alla typer av skulder. Räntelagen (1975:635) är tillämplig enbart på penningfordran inom förmögenhetsrättens område. Bestämmelser om dröjsmålsräntans storlek finns i 6 § och innebär att ränta ska beräknas för år enligt en räntefot som motsvarar den gällande referensräntan med ett tillägg av . Referensräntan fastställs halvårsvis, vilket innebär att även dröjsmålsräntan blir fastställd för varje halvår. För innevarande halvår uppgår referensräntan till . Efter en ökning blir då nu gällande dröjsmålsränta . En specialregel finns i 5 § och innebär att referensräntan ökas . Denna specialregel avser fordringar som avser återgång av betalning då avtal hävts till följd av kontraktsbrott eller återbetalningar på liknande grunder. Detta förhållande att räntelagen inte omfattar offentliga fordringar har fått till följd att det krävs en särlagstiftning vad gäller fordringar på skatter och avgifter, återkrav från vad gäller för mycket utbetalt bostadsbidrag och återkrav från arbetslöshetskassor m.m. Det finns också många fordringar som inte löper med dröjsmålsräntor såsom tv-avgifter, felparkeringsavgifter och studiemedelsavgifter. Till detta kommer ett antal fordringar från kommuner och landsting eller regioner. Enligt den framlagda proposition 2010/11:165 Skatteförfarandet beräknas ränta vid för sen betalning efter en räntesats som motsvarar basräntan plus . innebär detta årlig ränta. Detta är samma regler som i nu gällande skattebetalningslag. Fordringar avseende underhållsstöd löper med en ränta som fastställs av regeringen en gång och grundas på emissionsräntorna för statsskuldväxlar och statsobligationer. Vid återkrav från en arbetslöshetskassa på ett felaktigt erhållet belopp ska ränta utgå enligt räntelagen. Det finns också en lag om dröjsmålsavgift (1997:484), som innehåller andra regler för beräkning av ränta (dröjsmålsavgift) vid för sen betalning. Här finns också en promemoria med förslag till ändringar. För enskilda personer och företag är nu gällande system med olika beräkningsgrunder m.m. svåröverskådligt och oftast näst intill obegripligt. Det är också omöjligt att förstå varför vissa skulder vid sena betalningar ska löpa med högre ränta än andra (och då även i jämförelse med vad som gäller privaträttsliga fordringar). En hög ränta (eller dröjsmålsavgift) ska fylla såväl funktionen att ge den berättigade en kostnadstäckning som att vara ett påtryckningsmedel så att skulden betalas . Det är svårt att förstå varför dessa syften inte skulle kunna rymmas inom ett och samma beräkningssätt. Regeringen har haft ambitionen att göra regelförenklingar. Här finns ett område som alldeles ypperligt lämpar sig för en sådan regelförenkling genom att lägga fast en och samma beräkningsmodell för dröjsmålsräntor avseende alla typer av fordringar. Nuvarande bestämmelser i räntelagen lämpar sig väl för detta.
mot · GZ02Fi215 · 2011-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man vid offentlig upphandling ska ta hänsyn till de befintliga miljömärkningssystemen vad gäller inköp av hotade fiskarter. Fisk är bra mat och nyttig som mat, men fisket är inte alltid miljövänligt tvärtom. Av de studerade fiskbestånden ligger fortfarande under den kritiska nivå då arterna börjar växa till igen, vilket betyder att drygt tre femtedelar av världens fiskbestånd är fullt utnyttjade eller hotas av överfiskning. Att vi måste återställa balansen är inte bara en fråga om människans önskan att äta fisk även utan är också viktigt för hela den biologiska mångfalden. I alla världens regioner finns fortfarande en oroande trend mot ökad utfiskning och kollaps av värdefulla bestånd. Men det uppmuntrande är att en rad genomtänkta åtgärder för att stoppa överfisket börjar ge resultat i hälften av världens stora viktiga ekosystem. Det ger hopp om att det går att göra något åt överfisket. I områden där fisket börjar komma tillbaka har forskare noterat att man satt in en kombination av åtgärder, som skärpta fiskekvoter, effektivare kontroller, strategiskt placerade stängda fiskeområden, selektiva fiskeredskap och ekonomiska morötter. Världsnaturfonden (WWF) har gått ut med rekommendationer och allmänna tips för miljövänliga inköp av fisk till allmänheten konsumenterna. WWF rekommenderar konsumenterna att inte köpa alltför små fiskar, eftersom det är viktigt att fiskarna hinner fortplanta sig åtminstone en gång innan de fångas. WWF rekommenderar också att konsumenterna ska köpa miljömärkt fisk när sådan finns. WWF rekommenderar också konsumenterna att fråga efter fisk och skaldjur som fångats med selektiva redskap, det vill säga fiskfällor, burar för kräftor och krabbor och trålar som inte fångar småfisk och annan oönskad bifångst. Staten och dess myndigheter och de leverantörer de använder sig av är stora inköpare av varor, inte minst livsmedel. Staten och myndigheterna borde i det här sammanhanget därför vara ett föredöme. Hotade fiskarter bör inte få köpas in av staten och i myndigheters verksamhet.
mot · GZ02Fi216 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga möjligheten att anställda inom sjukvården som är i högre grad erbjuds att arbeta kvar. Vi svenskar blir allt friskare och lever allt längre. Detta är glädjande och innebär många positiva saker för såväl den enskilde som som nation. När den allmänna pensionsåldern på infördes var den förväntade medellivslängden cirka för män och för kvinnor enligt . Av dem som föds väntas nära hälften bli över . När människor lever allt längre blir också åldersrelaterade sjukdomar allt vanligare. kommer de att kräva allt mer av sjukvårdens resurser. Det ställer särskilda krav på att personalförsörjningen inom sjukvården fungerar framöver. För att kunna lösa det framtida behovet av sjukvårdspersonal, och i förlängningen garantera en god kvalitet i sjukvården, krävs det att vi både kan attrahera ung och ny personal samt behålla äldre personal. är det allt vanligare att människor väljer att arbeta kvar efter att de har nått den allmänna pensionsåldern. Lag (1982:80) om anställningsskydd ger anställda rätten att kvarstå i anställning tills det att de fyller . Tyvärr finns det oftast inte samma möjligheter att arbeta kvar efter att anställda har passerat denna ålder. Detta trots att många medarbetare är friska, kan fullgöra sitt arbete på ett fullgott och patientsäkert sätt och vill arbeta kvar. Att ett stort antal människor, ofta rutinerad personal, vill arbeta vidare är en tillgång för vårt samhälle och någonting som sjukvården skulle kunna bli bättre på att tillvarata. Vi föreslår därför att regeringen bör överväga att göra en översyn med sikte på att anställda inom sjukvården i högre utsträckning ska ges möjlighet att arbeta kvar efter att de har fyllt , förutsatt att de själva vill och det är lämpligt med tanke på arbetets art och patientsäkerheten.
mot · GZ02Fi217 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändringar i kreditupplysningslagen. Enligt kreditupplysningslagen finns det ingen restriktion i fråga om att publicera uppgifter om ansökningar om betalningsförelägganden hos , men detta gäller endast näringsidkare. En sådan restriktion finns i 7 § kreditupplysningslagen när det gäller fysiska personer som inte är näringsidkare. Jag anser att kreditupplysningslagen borde förändras så att kreditupplysningar inte får innehålla uppgifter om andra betalningsförsummelser än sådana som har slagits fast genom en domstols eller en annan myndighets avgörande eller har lett till inledande av skuldsanering eller till betalningsinställelse, konkursansökan eller ackord. Bluffakturor är ett allt större gissel för företagare, och förutom risken att betala för varor och tjänster som man inte beställt finns även risken att hamna i kreditupplysningsföretagens register. Detta gäller även om man tillbakavisat de felaktiga betalningsföreläggandena. Genom att lämna ut uppgifter om att en ansökan om betalningsföreläggande föreligger så ger man en felaktig bild av företaget som i vissa fall allvarligt kan skada företaget ekonomiskt. Regeringen bör överväga att se över kreditupplysningslagen.
mot · GZ02Fi218 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om snedvriden myndighetskonkurrens. Svenska myndigheter tenderar att utnyttja lagen om offentlig upphandling () med motivet att de agerar enligt gällande lagstiftning och att upphandlingen är ekonomiskt lönsam för kommunen och skattebetalarna. har otvetydigt medfört ett bättre företagsklimat, sänkt kostnaderna och minskat risken för korruption. Dock har det visat sig att tillämpas på ett sådant sätt att små företag blir undanträngda. Som exempel kan framhållas när Arbetsförmedlingen (AF) höll på med upphandling av Översättartjänster (dnr Af-2011/106972). Efter två avbrutna upphandlingar beslutade AF att dela upp totalvolymen i sex delar och lämnade öppet för möjligheten att en leverantör lämnade anbud endast på en eller ett par av dessa tjänster. Emellertid har man infört ett krav på en årsomsättning som inte står i proportion vare sig till totalvolymen eller till volymen hos de mindre delarna i anbudet. För att AF inte ska riskera att nya eller växande företag inkommer med anbud så ställer man krav på ekonomiska förutsättningar för anbudsgivare. För att få vara med ska anbudsgivaren lämna kreditintyg och ha årsomsättning om minst fem miljoner (5.000.000) SEK relaterat till översättningstjänster för det senaste verksamhetsåret. Genom dessa krav är småföretagen eller de som vill växa och bidra med nya idéer mer eller mindre helt uteslutna. I reglerna för finns ett krav på proportionalitet, vilket bland annat innebär att krav som ställs på anbudsgivare och eventuella framtida leverantörer ska stå i rimlig proportion till upphandlingens omfattning. Dock är det alltför många offentliga upphandlare som åsidosätter proportionalitetsprincipen. Konsekvensen blir då att oproportionella krav försvårar för småföretagare att delta i upphandlingar och därmed går miste om möjligheten att erbjuda det offentliga sina tjänster. Till detta kan ytterligare ett problem läggas. De översättare som har till uppgift att förse den offentliga sektorn med bestyrkta dokumentöversättningar har yrkestiteln auktoriserad translator. De har genomgått avancerade tester vid den statliga myndigheten , och de är vanligen enmans- eller fåmansföretagare med spetskompetens inom ett eller ett par språk. Inom biten övriga språk i förfrågningsunderlaget krävs att leverantören ska kunna tillhandahålla översättare till och från 25 språk, vilket ytterst få klarar av. Svenska staten har auktoriserat translatorerna för att de ska tillhandahålla kvalitetsöversättningar åt stat och kommun, men utesluts denna yrkeskår från att delta i upphandlingarna. Mot denna bakgrund kan det vara rimligt att se över förfrågningsunderlagens proportionalitet, så att mindre företag ges möjlighet att lämna anbud.
mot · GZ02Fi219 · 2011-09-30 00:00:00 — Införande av elektronisk lönespecifikation tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa elektronisk lönespecifikation. Av tradition skickas lönespecifikation i pappersform till varje enskild person som är anställd. Det förefaller dock rimligt att denna ordning ändras så att alla statligt anställda, liksom anställda vid , får sin lönespecifikation utskickad elektroniskt . Genom att införa elektronisk lönespecifikation kan varje enskild individ avgöra om denne vill skriva ut specifikationen eller ej. Med detta förfarande skulle dagens pappersförbrukning dessutom minska kraftigt, liksom även transporter av papper. Således bör lönespecifikationerna hanteras på ett mer modernt och effektivt sätt i syfte att både skona miljön och spara pengar.