ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Ub258 · 2011-09-30 00:00:00 — Vikten av en bra skolidrott tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetet för en bra skolidrott för alla elever. Skolans idrottsundervisning spelar en central roll för att skapa goda vanor kring fysisk aktivitet och hälsotänkande. De problem som många människor får senare i livet med övervikt, hjärt- och kärlsjukdomar och högt kolesterolvärde har sin grund i vanor som etablerats tidigt i livet. Därför utgör skol-idrotten ett viktigt verktyg för att förbättra hälsan för hela befolkningen, inte bara för skolungdomarna. Genom skolidrotten når man också alla ungdomar oavsett bakgrund. Det ger en unik möjlighet att påverka barns och ungas hälsovanor i en positiv riktning. Det är viktigt att undervisningen i ämnet idrott och hälsa är inkluderande och ger eleverna en positiv känsla för att motionera och tänka på sin hälsa. Denna aspekt har tidigare ofta varit frånvarande i undervisningen och många har upplevt idrottslektionerna som för enahanda eller direkt plågsamma. Skolinspektionen, som övervakar att skolor följer läro- och kursplanernas intentioner, har intensifierat sin uppföljande verksamhet. presenterade Skolinspektionen en rapport över svenska skolors idrottslektioner i klasserna 7 till 9. Rapporten visade att de skolor som besöktes inte levde upp till kursplanens krav på allsidiga hälsoinriktade idrottslektioner. Bollspel och bollekar var den helt dominerande aktiviteten på de besökta lektionerna, frånvaron var mycket hög på många ställen och mycket få lärare arbetade efter ett helhetstänkande kring fysisk och psykisk hälsa. Problemet med detta är att de elever som bäst behöver stimulans att öka sin fysiska aktivitet riskerar att missgynnas av slagsidan mot bollsport på lektionerna. Efter att den undersökningen gjordes fick en ny skollag med uppdaterade kursplaner för varje individuellt ämne. I kursplanen för ämnet idrott och hälsa beskrivs på ett bra sätt innehållet och målsättningarna för undervisningen. Det är en mångsidig kursplan som beskriver ett ämne som inte bara ska lägga fokus på traditionell idrott, utan stor vikt läggs även på saker som friluftsliv, livsstil och hälsa. Mängden skolidrott är också givetvis något som är intressant. Vid en europeisk jämförelse ligger inte bland de länder som har mest undervisning i idrott och hälsa. Vilken effekt ett ökat antal idrottstimmar skulle ge på elevernas hälsa är något som är omdebatterat. Men ändå något som är värt att ha i åtanke. Det viktigaste är ändå innehållet i lektionerna och att alla elever ska tycka att det är roligt och vilja delta i skolidrotten. Vi ser en hälsoproblematik där människor från socialt svagare grupper är mer sjuka än andra och där den fysiska aktiviteten är lägre. Ett mycket viktigt instrument för att bekämpa den utvecklingen är möjligheten att genom ämnet idrott och hälsa i skolan grundlägga goda vanor och en medvetenhet om vad dåliga hälsoval i livet kan ge för resultat.
mot · GZ02Ub259 · 2011-09-29 00:00:00 — Utveckling av den praktiska arbetslivsorienteringen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla den praktiska arbetslivsorienteringen. Praktisk arbetslivsorientering (prao) är ett bra sätt för skolungdomar att få insyn i och kunskap om arbetslivet. Forskningsrapporter visar att prao fyller många funktioner. Bland annat underlättar praktiken elevers studie- och yrkesval, tillför ämnesundervisningen nya perspektiv, ger stöd till inlärningen och ökar elevers kunskap om arbetslivet och dess krav och möjligheter. Prao ger alltså specifika värden som andra kontakter med arbetslivet inte ger. För många elever har den traditionella praon fungerat som den främsta, och i många fall enda, chansen till kontakt med arbetslivet innan de gör viktiga val för framtiden. Prao har sin grund utbildningsreformer, då det ansågs nödvändigt att ge skolan, och därmed eleverna, en tydligare samhällsförankring. Modellen för dagens prao har , trots att arbetsmarknaden genomgått mycket stora förändringar, inte nämnvärt ändrats. Ett stort antal studier har undersökt såväl elevernas uppskattning som nytta av prao. Ingen av dessa undersökningar har lett till slutsatsen att genomföra genomgripande förändringar av prao. Dagens verklighet är den att för många skolungdomar är det mycket svårt, ibland näst intill omöjligt, att få en praoplats. På grund av detta har det framförts kritik mot att den pedagogiska planeringen är bristfällig. Det är allt för ofta upp till föräldrar och elever om det över huvud taget ska bli en plats. Det blir ofta mer en förvaringsplats än en plats för meningsfull praktik. Kommuner som slutat med prao för elever i hänvisar till att det är svårt att få fram praoplatser. Allt tyder på att det främst har sin orsak i att skolan inte prioriterar praoverksamheten snarare än bristande intresse från arbetsgivare. Jag menar att kopplingen mellan skolan och arbetslivet är viktig och nödvändig för en hållbar arbetsmarknad. Därför bör skolan i samarbete med arbetsgivarnas organisationer utveckla, inte avveckla, den praktiska arbetslivsorienteringen. På det lokala planet är samarbete mellan skolan och de lokala arbetsgivarna helt nödvändigt för en bra och utvecklande praoverksamhet. Ett sådant samarbete gäller både de privata arbetsgivarna och den offentliga sektorns lokala arbetsplatser och arbetsställen. När eleven befinner sig på en arbetsplats får hon eller han inte bara inblick i ett yrke utan också viktiga insikter om arbetslivets möjligheter för socialt betingade kontakter. Tillväxten börjar i skolan. Samarbetet mellan skola och arbetsliv är mycket viktigt och behöver utvecklas. Mot bakgrund av det som anförs föreslås att regeringen återkommer med förslag om hur praktisk arbetslivsorientering kan säkerställas och utvecklas som en levande del i elevers utbildning och förberedelse för arbetslivet och/eller högre utbildning.
mot · GZ02Ub260 · 2011-09-30 00:00:00 — Upprättelse för mobbningsoffer i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras i syfte att höja ersättningsnivåerna för skadestånd till s.k. mobbningsoffer i skolan. En stor grupp unga drabbas av fysisk och/eller psykisk mobbning. Plågoandarna finns ofta i skolmiljön. En omfattning av anmälningarna till barn- och elevombudet väcker till eftertanke. Det råa klimatet i många skolmiljöer är oacceptabelt. Det kan bekämpas med ett strukturerat arbete mot mobbning i skolorna. En anmälan till barn- och elevombudet är ett nederlag för alla parter. Kraven på skadestånd talar sitt tydliga språk. Skadestånden är i första hand viktiga som en upprättelse för den drabbade. Med höjda skadeståndsnivåer sätter man även press på skolledningar och kommuner att angripa mobbningsproblemen, men man visar också hur allvarligt man ser på problematiken. Jag föreslår att skadestånden till elever som kränks skall höjas.
mot · GZ02Ub266 · 2011-09-30 00:00:00 — Utredning om coachning och sorgeterapi tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning om utbildning i coachning och sorgeterapi. Professionell coachning definieras som ett fortlöpande partnerskap som hjälper klienten att uppnå tillfredsställande resultat i sitt personliga och yrkesmässiga liv. Genom coachning fördjupar klienten sitt lärande, förbättrar sina prestationer och utvecklar sin livskvalitet. På nätet erbjuds ett betydande antal kurser i coachning. Som exempel kan nämnas Framgångscoachen som erbjuder webbaserade kurser om individuell coachning, bättre självkänsla och ökat självförtroende, chefscoachning och coachutbildning. Humanova genomför en tvåårig yrkesutbildning efter vilken man kan bli diplomerad samtalscoach. Samtalscoachning innebär enligt informationen på nätet att man lär människan hålla målet i fokus även när omvärlden, eller inre stress och ångest, gör allt för att få henne ur kurs. I sitt arbete använder samtalscoachen sig på ett fördjupat sätt av det som i informationen kallas kognitiv psykosyntes. gjordes en genomgång av psykoterapiutbildningarna i landet. Flera fick sin examinationsrätt indragen då det ansågs att de inte höll tillräckligt hög vetenskaplig kvalitet och nivå. Någon sådan genomgång har inte gjorts när det gäller utbildningen i coachning och inte heller när det gäller utbildningar i sorgeterapi trots att deras verksamhet ligger nära psykoterapin. Efter bara några dagars utbildning kan man kalla sig för certifierad sorgeterapeut. Varken eller utövar någon tillsynsverksamhet över dessa utövare av coachning eller sorgeterapi, vilket innebär att det inte finns någon kvalitetskontroll alls. Både vid coachning och vid sorgeterapi finns risk för att sårbara personer utsätts för en behandling som de kan ta skada av. Därför är det motiverat med en utredning om den utbildning som erbjuds och hur kunskaperna omsätts i praktiken. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GZ02Ub274 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändringar i skollagen gällande elevkårer och elevinflytande i gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda hur en särskild elevkårsförordning kan se ut och fungera. Den utbildningsbevakning och kringverksamhet som sker på högskolorna genom studentkårerna är en obestridlig del av kvalitetsarbetet och bidrar till en öppen akademi och utveckling inom högre utbildning. Kårerna styrs och verkar på studenternas egna villkor, vilket i sig också har ett värde. Grundregeln är att studenterna har rätt att vara representerade när beslut fattas eller beredning sker som har betydelse för utbildningen eller studenternas situation (2 kap. 7 § högskolelagen). Normalt är det en studentkår vid ett universitet eller en högskola som får utse och entlediga studentrepresentanter (7 § studentkårsförordningen). En generell regel är också att en studentrepresentant ska representera även studenter som inte är medlemmar i en kår (8 § studentkårsförordningen). Det åligger representanterna att se till intresset hos alla studenter inom verksamhetsområdet. Runt om i finns det en liknande verksamhet också på gymnasieskolor, som går under namnet elevkårer. Cirka en tredjedel av alla elever i gymnasieskolan går på en skola där det finns en elevkår. Elevkårer skiljer sig från elevråd i den bemärkelsen att eleverna själva har hela ägarskapet och elevkåren är fristående från skolans ledningsstruktur. Organiseringen sker utifrån elevernas egna intressen och på deras egna villkor. Det borde värderas högre. Elevkårernas arbete bör uppmuntras och stärkas och ges status liknande studentkårerna. Elevkårerna kan bidra med ett stärkt elevperspektiv, bättre relationer till närsamhället och arbetslivet och ökad trivsel. Att bygga broar mellan skolan och näringslivet och etablera kontakt med arbetsgivare är viktigt för utbildningen, också på gymnasienivå. De mer fristående elevkårerna kan göra mycket i dessa frågor. Det är ett led i att stärka kvaliteten i den svenska gymnasieskolan. Ovanstående innebär att de skrivningar i skollagen som gäller elevinflytande bör justeras gällande gymnasieskolan samt att en särskild elevkårsförordning bör utredas. Det blir upp till regeringen att återkomma med förslag på hur så kan ske.
mot · GZ02Ub278 · 2011-09-26 00:00:00 — Fler platser i läkarutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn vad gäller ett ökat antal platser i läkarutbildningen på grund av den kommande demografiska förändringen i . Allt för ofta kan vi läsa om att läkarbristen leder till att man stänger ner vårdcentraler, förlänger vårdköer och fördyrar genom att stafettläkare kallas in. I ett modernt samhälle har människor rätt att ställa krav på god vård i rätt tid, vilket inte går att säkerställa om det råder läkarbrist. I takt med att allt fler blir allt äldre krävs också allt fler läkare. Pensionsavgångar samt nya medicinska kunskaper, teknologier och metoder kommer även att öka efterfrågan på vård. Många landsting försöker lösa problemen genom att hyra in läkare och rekrytera från andra länder. Detta kan leda till mycket höga kostnader för vården och skapa problem med språkförbistring samt leda till en avsaknad av kontinuitet för patienterna. Enligt kommer 4 000 läkare att saknas . Värst lär det bli i fråga om specialistläkare, där bristen förväntas bli störst. minskade antalet platser på läkarutbildningen i , vilket märks . För att problemen inte ska eskalera i takt med att efterfrågan på sjukvård ökar är det önskvärt att antalet platser på läkarutbildningarna runt om i ökar .
mot · GZ02Ub279 · 2011-09-28 00:00:00 — Utbildning för hörselskadade i religionsvetenskap vid ÖTH tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda förutsättningarna för en utbildning i religionsvetenskap för döva och hörselskadade. finns vid teologiska högskola både Teologiskt program om 120 hp () och ett teologiskt program om 180 hp () samt religionsvetenskapligt program för (blivande) lärare om 30 hp/60 hp/90 hp. Utbildningarna är framgångsrika med högt söktryck och god kvalitet. Uppskattningsvis lär det finnas 100 000 teckenspråksanvändare i vårt land och av alla döva bor i . Det finns cirka 65 grundskolor och elva gymnasieskolor i , varav flera är skolor för döva och hörselskadade ungdomar. I finns även Riksgymnasiet för döva och hörselskadade, RGH-RGD. Det är enda gymnasieskola med riksintag för döva och hörselskadade. För att möta den stora rekryterings- och utbildningsutmaning som olika kristna samfund står inför, är det viktigt att stimulera döva till utbildning och tjänst i samfund. stift och har , 20072009, arbetat med projekt kring delaktighet, öppenhet, kulturförståelse och församlingspraktik. Detta utvecklingsarbete bildar en konstruktiv bas för ett vidare arbete med döva studenter. teologiska högskola är redo att i samverkan med erbjuda hög kvalitet som utbildningscenter för kyrkans professioner inom teckenspråkigt arbete. En målsättning skulle kunna vara att minst 30 döva har uppnått yrkesprofession i någon av de fyra kyrkliga yrkesprofilerna. Utbildningen skulle kunna utformas som en distanskurs på halvfart, med sammanlagt åtta delkurser , för att vara en nationellt attraktiv utbildning. Mot bakgrund av detta finns det ett noterbart intresse för att låta utreda förutsättningarna för en religionsvetenskaplig utbildning för döva och hörselskadade vid ÖTH. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02Ub280 · 2011-09-20 00:00:00 — Utbildning vid teologiska högskola tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en annan fördelning av de som återkallats från lärosätena i syfte att öka antalet platser vid teologiska högskola. I vårt land finns fyra teologiska högskolor. Det är Teologiska högskolan , teologiska högskola, teologiska högskola samt . Det tre första har fått statligt stöd i form av stöd för ett visst antal studieplatser, medan senare fått sin examensrätt. I finns teologiska högskola (ÖTH) i anslutning till och campus. ÖTH, som har en viktig roll att fylla för det omgivande samhället, har även ett nära samarbete med stift i fråga om utbildning av blivande präster i . Alltsedan avtalet med staten slöts har ÖTH haft ett starkt sökandetryck och skolan redovisar en kraftig överproduktion i förhållande till det statliga stödet. erhåller ÖTH ett statligt stöd för 90 utbildningsplatser medan den tar emot motsvarande 150160 helårsstudenter. Ersättningen skall enligt avtalet med staten bygga på samma definitioner som tillämpas för ersättningar till universitet och högskolor med statlig huvudman. ger ÖTH utbildning i religionsvetenskap (190 hp) i samarbete med lärarutbildningen vid . inte har någon egen fakultet/resurs för teologisk eller religionsvetenskaplig utbildning och forskning fungerar ÖTH i praktiken som den teologiska fakulteten på campus men formellt är man det inte, vilket t.ex. omöjliggör omfördelning inom ÖrU:s eller ÖTH:s budget till endera parten. I syfte att fortsätta och utvidga detta samarbete ansöker nu ÖTH och tillsammans om examensrätt i religionsvetenskap för de nya lärarutbildningarna (som ämne 1, 2 och 3 i ämneslärarprogrammet för åk 79, och som ämne 1 och 2 i ämneslärarprogrammet för gymnasieskolan). Regeringen avser att dra in från lärosätena, eftersom en del av anslaget är ersättning för personer som registrerar sig på kurser men aldrig deltar i en enda föreläsning. De pengar som dras in går tillbaka till universitet och högskolor i form av kvalitetssatsningen på humaniora och samhällsvetenskap (400 miljoner) samt som andra kvalitetshöjande åtgärder. Detta går till en permanent höjning av grundutbildningsanslaget för humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. blir ersättningen per helårsstudent inom dessa områden högre än 2011. Med ovanstående som bakgrund är det högst rimligt att man omfördelar en del av de återkallade medlen till en satsning på teologiska högskola. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02Ub288 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att kartlägga personalens utbildningsbakgrund och utbildningsbehov i skolbespisningarna. Kompetensutveckling och uppgradering i skolköken Skolan bidrar till att lägga grunden för barns matvanor. Därför är industriellt framställd mat inte något föredöme. Hel- och halvfabrikat som värms upp ger ingen matlust. Om aptiten är dålig räcker inte energin en hel skoldag, vilket givetvis går ut över skolarbetet. Enligt skollagen ska skolmaten vara näringsriktig, men ingenting sägs om dess kvalitet i övrigt. Målet med skolmaten måste vara att den är så god att alla elever vill äta. Om maten lagas i skolköket förbättras förutsättningarna att höja kvaliteten. Många skolkök skulle kunna användas i betydligt större utsträckning än . Flera skolkök runt om i landet som bara används för uppvärmning står rustade för att klara matlagning på plats. Andra kök kan behöva rustas upp och renoveras för att kunna användas till matlagning. Det är även resursslöseri att personal i skolköken värmer upp mat, trots att de hellre skulle vilja laga maten själv. Med utbildad personal i skolbespisningarna skapas dessutom ännu bättre förutsättningar för att barnen i skolan ska få bra mat, som kan lagas på plats. Det är dags att personalen i skolköken får möjlighet till kompetensutveckling och vidareutbildning. Yrkesgruppen bör lägst ha motsvarande gymnasial utbildning inom storkök. För att uppgradera maten i skolan föreslår vi i vår budgetmotion ett tillfälligt bidrag till kommunerna på för upprustning och renovering av skolkök samt till utbildning av skolkökspersonal. Anslaget återfinns i motion Utgiftsområde 16 (Ub476). Kunskapen om utbildningsnivå och behov i skolköken behöver också bli bättre. Det finns inga uppgifter om utbildningsbakgrund bland personal inom skolkök och skolbespisning. uppger att vissa kommuner kräver att all personal i skolköken ska vara utbildade till kock eller kokerska, andra att det ska finnas minst en anställd per arbetsplats som är utbildad medan ytterligare andra inte ställer några krav alls på yrkeskompetens. bör få i uppdrag att kartlägga utbildningsbakgrunden samt ta fram underlag för bedömningen av utbildningsbehovet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GZ02Ub290 · 2011-09-25 00:00:00 — Antimobbningsarbete i och gymnasiet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att förbättra antimobbningsarbetet i och gymnasiet i enlighet med motionen. Mobbning är ett stort samhällsproblem. Mina egna erfarenheter kommer både från den egna skoltiden och från där det slutade i ett oerhört tragiskt dödsfall. En tragedi som i slutändan ledde fram till ökad medvetenhet om kräkningar och mobbing. Vi påbörjade ett stort arbete som visar att man kan göra något mot kränkningar men att det kräver ett starkt engagemang och ett väldokumenterat arbetssätt. Jag beklagar så att något sådant kunde hända, och inga barn eller ungdomar skall någonsin behöva bli utsatta för det. En studie från visar att av eleverna i den svenska skolan utsätts för mobbning och av alla elever utsätts för långvarig mobbning. På många håll finns en lång tradition av att arbeta förebyggande mot mobbning och skolans värdegrundsuppdrag har tillåtits ta stor plats. Arbetet har dock varit decentraliserat och skolsystemet som helhet har inte agerat samordnat nog för att skapa en långsiktig förbättring av elevernas psykosociala arbetsmiljö. En av bristerna är att det delvis saknats och delvis funnits motstridiga uppgifter om vilka metoder som har effekt i fråga om att förebygga och motverka mobbning och vilka som inte har effekt. Efter ett regeringsuppdrag har nu gjort en effektstudie av olika anti-mobbningsprogram och på så vis vet vi mer om vilka metoder som fungerar, men vi vet också att visa element i de vanligaste programmen och metoderna kan ha kontraproduktiva effekter och till och med leda till ökad mobbning. Enligt en nationell inventering av vilka metoder som används i och gymnasiet pekar på att den vanligaste metod som används är egenutarbetade program eller strukturerade arbetssätt. Därefter kommer social emotionell träning, Kompissamtal och Farstaprogrammet. För att få bättre effektivitet i arbetet mot mobbning behövs en central aktör som kan avvisa de metoder som är dåliga och kodifiera de metoder som har gett effekt. Ett första steg för att nå ett fungerande arbete mot mobbning blir därmed att samla in information om vilka metoder som används . Det kan man göra genom att till exempel införa en anmälningsplikt för skolor som startat upp ett program/strukturerat arbetessätt med syfte att motverka mobbning.
mot · GZ02Ub293 · 2011-09-30 00:00:00 — Möjlighet till praktik inom masterutbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till praktik inom masterutbildningen. Det svenska högskolesystemet har förändrats till följd av den så kallade Bolognaprocessen. Processen vilar på Bolognadeklarationen och har som syfte att skapa en sammanhållen högre utbildning inom . De övergripande målen är att främja rörlighet, anställningsbarhet och konkurrens- och attraktionskraft som utbildningskontinent. I enlighet med Bolognaprocessen infördes en tvåårig masterexamen i högskoleförordningen. Masterexamen innebär en påbyggnad på kandidatexamen eller en annan treårig examen på grundnivå. Sammanlagt krävs 300 högskolepoäng, motsvarande studier, för en masterexamen. Bolognaprocessens mål om att förbättra studenternas anställningsbarhet handlar främst om att skapa en bättre bro mellan högre utbildning och arbetslivet. En viktig sådan bro är möjligheten att göra praktik på en utbildningsrelevant arbetsplats. Dagens masterutbildning behöver utveckla kopplingarna till arbetsmarknaden. Ett flertal studier som genomförts i , och visar på att även studenterna efterlyser en mer arbetsmarknadsanpassad utbildning med mer karriärs- och studievägledning. Det faller sig naturligt att motivationen att förkovra sig i en teoretisk utbildning ökar om studenterna förstår vilken praktisk relevans den har i arbetslivet. Inom en så omfattande utbildning som en masterexamen borde praktiska delmoment vara självklara. Det skulle ge arbetsgivare möjlighet att säkerställa att studenterna besitter relevant kompetens och därmed även öka deras anställningsbarhet. Anledningarna till att inkludera praktiska inslag inom högre utbildning är därmed åtskilliga. Universiteten bör därför erbjuda studenter inom en master-utbildning möjligheten att praktisera minst en termin.