mot · GY02Fi11 · 2011-05-03 00:00:00 — Vi menar också att samhället måste erbjuda hjälp till den som vill lämna organiserad brottslighet, att lagarna rörande penningtvätt ska skärpas samt att enskilt stöd till och medverkan i organiserad brottslighet ska kriminaliseras. inser att krafttag behövs också mot enskilda, grova brott och återfallsförbrytare. Vi kommer därför i vårt förslag till höstbudget att förorda särskilda anslag för att åstadkomma en kraftig straffskärpning för grova och upprepade brott. Detta ska ske genom bl.a. införandet av verkliga livstidsstraff utan möjlighet till tidsbestämning eller benådning för de farligaste brottslingarna, obligatorisk utvisning av alla utländska medborgare som begår grövre brott samt ett avskaffande av nuvarande praxis där domstolarna ger återfallsförbrytare mängdrabatter på brott. har försvarets ekonomiska förutsättningar i förhållande till BNP trendmässigt försämrats. Minskade försvarsanslag och en försämrad köpkraft i kombination med en ensidig inriktning mot ett renodlat insatsförsvar har medfört att den svenska försvarsförmågan på allvar kan ifrågasättas. För att garantera rikets säkerhet måste den svenska nedrustningspolitiken få ett slut. ambition är att kraftigt förstärka försvaret. menar att en allmän värnplikt utöver att bidra till att stärka landets totala försvarskapacitet dessutom fyller en viktig fostrande och social funktion. Vi har därför som ambition att den nu avskaffade värnplikten successivt ska återinföras. Värnpliktsutbildningen ska bestå av en kortare grundutbildning varpå en påbyggnadsutbildning genomförs för dem som avser att söka fast anställning, delta i utlandstjänst eller ansluta sig till de nationella skyddsstyrkorna. Vår målsättning är att försvarsmakten ska bemannas av militär yrkespersonal, kontraktsanställda, civilanställda och värnpliktiga. För kvinnor ska anställning eller utbildning inom försvaret fortsatt ske på frivillig basis. vill ge tullen och polisen rätten att undersöka alla fordon och individer som anländer till eller avser att resa från . Dagens situation med näst intill obefintlig gränskontroll gynnar människohandel, människosmuggling, smuggling av vapen och droger samt ekonomisk brottslighet. ska inte vara en för vare sig krigsförbrytare, människosmugglare, organiserad brottslighet eller internationell terrorism. intar en pragmatisk hållning i synen på utlandsinsatser i fredsfrämjande syfte. Vår utgångspunkt är att svensk hjälp i drabbade områden ska fokuseras på det direkt humanitära området, men självklart är det inte rimligt att civila hjälparbetare ska riskera liv och lem för att hjälpa människor i ett område där regelrätta strider pågår. Vi kan därför föreställa oss situationer där väpnad trupp måste finnas på plats i någon kapacitet för att den civila och humanitära hjälpen över huvud taget ska nå fram och i slutändan göra nytta. Vi motsätter oss dock den närmast dogmatiska hållning som tycks prägla övriga riksdagspartier om att har någon sorts skyldighet, juridisk eller moralisk, att skicka trupp och materiel enkom för att FN röstat igenom en resolution som medger militär intervenering. Vi motsätter oss även att ska ta aktiv ställning i ett regelrätt inbördeskrig utan större vetskap och insikt om de stridande parterna. Vi motsätter oss kraftigt den syn som tycks råda där insatser utomlands anses vara Försvarsmaktens högsta prioritet. För är det en självklarhet att högsta prioritet i stället ska vara värnandet om rikets territoriella integritet. ska bidra när det finns en tydlig målsättning och ett tydligt internationellt, rättsligt mandat samt när den militära interveneringen undanröjer hinder för en fortsatt humanitär insats. Utifrån dessa utgångspunkter gör vi bedömningar från fall till fall då det blir aktuellt, i stället för att binda oss till en på förhand ideologiskt given ståndpunkt. Vi bedömer även att våra militära insatser utomlands ska vara av sådant slag att de kommer att kunna betraktas som bistånd och att kostnaderna därmed bör läggas inom biståndsramen. 8En bred och livskraftig svensk kultur 8.1Med kulturarvet i fokus Kulturen har en central plats i politik. Anslaget till kultursektorn måste naturligtvis ständigt vägas mot behoven inom andra prioriterade samhällsområden, men förutsatt att de positiva prognoserna om ett kraftigt ökat reformutrymme står sig, är vi beredda att göra stora satsningar på det kulturpolitiska området . Till skillnad från regeringen, vars kulturpolitik i huvudsak är inriktad på att marknadsanpassa kulturlivets arbetsformer och som bortsett från ambitionen att stadigt förstärka kulturlivets mångkulturella prägel är i det närmaste värdenihilistisk, vill vi Sverigedemokrater framför allt fokusera våra satsningar på bevarandet och levandegörandet av kulturarvet samt på att göra kulturen bredare och mer tillgänglig för de små barnen, de äldre och de funktionshindrade. Vi räknar också med att våra satsningar både kommer att gynna många av dagens kulturarbetare och medföra att nya arbetstillfällen skapas inom kultursektorn. Våra motiv för att vilja prioritera arbetet med att bevara och levandegöra kulturarvet är många. Vi ser nya hot mot kulturarvet i form av bl.a. miljöförstöring och en eskalerande brottslighet som går ut på att stjäla våra kulturskatter. Vi behöver göra kulturarvet tillgängligt för fler grupper och anpassa kulturarvspolitiken till nya tider, ny teknik och nya generationer. Att värna om kulturarvet är också att visa respekt mot tidigare generationer, att minnas vad de har åstadkommit. Den absolut viktigaste aspekten är dock kulturarvets funktion som ett sammanhållande kitt i ett allt kallare och alltmer splittrat samhälle. Det är vår övertygelse att varje samhälle behöver gemensamma, kollektiva minnen, gemensamma myter, gemensamma traditioner och gemensamma seder och bruk för att i förlängningen kunna hålla samman och kunna behålla en stark känsla av gemenskap. För att stärka kulturarvets ställning vill vi bl.a. göra följande: Införa en statlig kulturarvsfond dit bl.a. individer och organisationer som har svårt att få tillgång till de statliga kulturmedlen ska kunna vända sig för att få stöd till kulturarvsbevarande verksamheter och projekt. Stimulera en breddad och fördjupad diskussion kring ämnen som kultur, historia och identitet genom att i likhet med vårt grannland ta fram en nationell kulturkanon, såväl som en specifik litteraturkanon. Införa ett särskilt ROT-avdrag för restaurering av kulturhistoriskt värdefulla byggnader. Detta ska kunna utnyttjas av såväl enskilda personer som kommuner, bolag och stiftelser dock ej av statliga fastighetsägare och vara villkorat med att byggnaden av godkänts som kulturhistoriskt värdefull. Öka stödet till nationella myndigheter, kulturinstitutioner och stiftelser som har en central roll i kulturarvets bevarande t.ex. , , och . Fortsätta och stärka riktade satsningar på digitaliseringsprojekt för att därmed öka tillgängligheten till och ytterligare möjliggöra bevarandet av vårt kulturarv. Ett led i detta är att blåsa liv i det framgångsrika, men av alliansregeringen tyvärr slopade, , som dessutom innebar en chans för arbetslösa att få in en fot på arbetsmarknaden. Ett annat är ökade och påskyndade satsningar på digitaliseringen av landsortsbiografer. Stödja arbetet med att rädda det hotade kristna svenska kulturarvet genom att höja nivån på den kyrkoantikvariska ersättningen. Initiera en riktad satsning på kulturarvsturism. Förutom satsningar på det svenska kulturarvet vill vi också öka stödet till den samiska och tornedalska kulturen. Den samiska kulturen har negligerats av såväl rödgröna som borgerliga regeringar, och det samiska kulturstödet har frusits på samma nivå , vilket med hänsyn taget till inflationen innebär att detta stöd i realiteten har minskat kraftigt . 8.2Kultur för barn, äldre och funktionshindrade stöder regeringens satsning på , som förutom att ge förutsättningar för nya arbetstillfällen inom kultursektorn också ger alla barn oavsett föräldrarnas inkomst och bakgrund lika möjlighet att utveckla sin kreativitet och att ta del av både bred och kvalitativ kultur. Vi menar dock att denna möjlighet borde komma även de mindre barnen till del och har därför som ambition att utöka Skapande skola till att även omfatta förskolan. Äldre är tyvärr ofta en bortglömd grupp i kulturpolitiska sammanhang. är de en grupp som potentiellt har stor möjlighet att utnyttja ett kulturellt utbud, om det görs tillgängligt. Dessutom har forskningen visat att kultur och kulturskapande kan ha en betydande positiv inverkan på hälsan,35 varför vi menar att kulturen borde ha en självskriven plats på våra äldreboenden. vill därför i likhet med vårt grannland genomföra en riktad satsning på kultur och kulturskapande för äldre. En annan grupp som fortfarande i alltför hög utsträckning utestängs ifrån kulturlivet är de funktionshindrade. vill därför intensifiera arbetet med att tillgängliggöra framför allt kulturarvet, men givetvis också andra delar av kultursektorn, för denna grupp. Detta innebär dels ett arbete för förbättrade attityder och undanröjande av fysiska hinder, dels ökade satsningar på nya tekniska lösningar och arbetsmetoder. Ett led i detta arbete är att reformera språklagen så att även punktskriften omfattas och därmed ges samma status som det svenska teckenspråket. 9Att hjälpa många med begränsade resurser Det är mening att såväl socialdemokratiska som borgerliga regeringar har fört en extrem invandringspolitik. Denna politik har varit extrem i förhållande till folkviljan såväl som i förhållande till merparten av västvärldens länder. Det som utmärkt svensk invandringspolitik har varit invandringens massiva omfattning, sett till befolkningsstorlek. Faktum är att 2010 var , trots sin förhållandevis lilla befolkningsmängd, det fjärde största mottagarlandet av asylsökande bland alla i-länder på jorden, sett till absolut antal sökande. Vi kan inte se hur detta förhållande går att betrakta som något annat än massinvandring.36 Asylsökande till i-länder, antal Källa: Asylum Levels and Trends in Industrialized Countries, UNHCR 2010. Den förda politiken har bl.a. lett till att vi i hög hastighet har tagit emot mycket svårintegrerade invandrargrupper med dåliga förutsättningar att kunna bidra till välfärden och smälta in i samhället. Det faktum att vi i valt att dela ut permanenta uppehållstillstånd där andra länder skulle ha gett tillfälliga sådana har dessutom resulterat i att denna invandring, som i andra länder alltså betraktats vara tillfällig, fått permanenta effekter på vårt samhälles sammansättning. har beviljat över 1,3 miljoner uppehållstillstånd.37 Få andra länder i världen har haft en lika omfattande invandringspolitik sett till sin folkmängd. extrema invandringspolitik har, förutom uppenbara inhemska problem, också medfört svårigheter inom bl.a. EU-samarbetet där de svenska representanterna har haft svårt att få något gehör för sina ståndpunkter. Den f.d. statssekreteraren kommenterade situationen på följande sätt i , Studio 1, : Alla politiska partier i har varit överens om att vi ska ha en mycket liberal asyl- och migrationslagstiftning. Det här skiljer ju oss från i stort sett alla andra medlemsstater i . Effekten blir då att de andra ser oss som lite tokiga extremister. Även om många enskilda invandrare lämnat positiva bidrag till det svenska samhället, har den sammantagna effekten av massinvandringspolitik, i kombination med en samhällsupplösande mångkulturalism, enligt mening skapat stora och allvarliga problem i form av segregation, utanförskap, sjunkande kunskaps- och betygsnivåer i skolan, etniska och religiösa motsättningar, ökad kriminalitet, skenande kostnader och försämrad välfärd.38 39 40 41 ambition är att totalt reformera invandringspolitiken på så sätt att den blir ansvarsfull, human och samhällsvårdande. Det primära målet med vår politik är att återupprätta en gemensam nationell identitet och därmed uppnå en stark inre solidaritet i det svenska samhället. Detta innebär ett självklart avståndstagande från såväl mångkulturalism som rasism. Vi står för en öppen svenskhet, som ställer krav på invandrares anpassning och assimilering till det svenska samhället men i övrigt är uppnåelig för alla, oavsett ursprung. För att göra detta praktiskt möjligt ser vi det som väsentligt att föra en restriktiv invandringspolitik som vi satsar på stärkningar av den svenska kulturen. Våra beräkningar är att dessa satsningar kommer frigöra stora resurser som dagens kostsamma och ineffektiva politik binder upp. En del av dessa resurser vill vi använda till en långt mer effektiv flyktinghjälp ute i krishärdars närområden, främst genom UNHCR men också genom att fokusera biståndet på humanitära insatser. 9.1.1Massinvandring eller välfärd? kalkyl över invandringens kostnader visar tydligt hur massinvandringen tar betydande offentliga medel i anspråk. Med den politik vi förespråkar hade dessa medel i stället kunnat användas till att värna välfärdens kärna och åtgärda de befintliga bristerna inom vården, skolan och omsorgen. Massinvandringen utgör på så sätt ett direkt hot mot den svenska välfärden och vår samhällsuppbyggnad. Ett kanske ännu allvarligare men indirekt hot mot det svenska samhället är det sätt på vilket massinvandringen minskar det sociala kapitalet, genom att underminera och erodera gemenskapen, tilliten och den inre solidariteten.42 De nämnda faktorerna har inte bara betydelse för den ekonomiska tillväxten, graden av korruption, utbildningsväsendets effektivitet och invånarnas allmänna välbefinnande. De utgör också det fundament på vilket vår solidariskt finansierade välfärdsmodell vilar. En lång rad vetenskapliga studier har det visat att det föreligger ett starkt negativt samband mellan graden av tillit och socialt kapital relativt ett samhälles etniska/kulturella heterogenitet.43 Professor , en av mest välrenommerade statsvetare, har beskrivit detta samband på följande sätt: Det går att hävda att känslan av samhörighet beror på hur homogent ett samhälle är. En hög invandringsnivå kan då hota den samhörighetskänsla på vilken välfärdsstaten vilar. Då graden av tillit och socialt kapital alltså inte bara påverkar hur resurser fördelas inom ett samhälle, utan också i vilken utsträckning de skapas, innebär massinvandringen till även i detta hänseende i slutändan en reell kostnad. Eftersom vi inte har kunnat finna någon tillämpningsbar modell för att beräkna denna kostnad har vi valt att tills vidare utelämna denna del av invandringens kostnader i våra konkreta kalkyler. Ytterligare belägg för massinvandringens samhällskostnader återfinns i professor rapport till (Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi). I denna rapport dras slutsatsen att invandrare i snitt betalar 4060 miljarder mindre i skatt än vad de får ut i välfärd i form av bidrag, sjukvård, skola och andra offentliga tjänster.45 Det är dock bedömning av rapport ändå underskattar kostnaderna för massinvandringen specifikt. Denna underskattning beror på en felaktig bedömning av storleken på det totala bidraget till den offentliga sektorn från invandrarna. Detta då inte tar hänsyn till sammansättningen av migrationsströmmarna till och de skillnader som råder mellan olika invandrargrupper vad gäller deras inträde på den svenska arbetsmarknaden. På samma sätt utgår rapportens beräkningar från att alla grupper i samhället nyttjar välfärden exakt lika mycket när det de facto är så att mer samhällssvaga grupper tenderar att exempelvis ha större behov i skolan, eller nyttja vården i större utsträckning då deras hälsosituation generellt är sämre. Dessutom har ingen hänsyn tagits till överrepresentationen hos vissa invandrargrupper när det gäller brottslighet och hur denna påverkar kostnaderna för rättssystemet och kriminalvården. Sammantaget kan man säga att rapporten ger en bra ögonblicksbild men att den på grund av en sammanbuntning av alla utlandsfödda inte ger en nyanserad bild av hur kostsam de senaste decenniernas massinvandringspolitik faktiskt har varit. anlände totalt 24 194 asylsökande till Sverige46. Motsvarande siffra för vårt grannland visar på en knapp sjättedel så många asylansökningar som , och i var ansökningarna en knapp fjärdedel så många som de svenska.47 ökade antalet asylsökande till med till 31819.48 Detta är för ett tydligt tecken på att nuvarande regering inte bara cementerar tidigare regeringars extremliberala syn på invandring, utan dessutom öppnar upp för en än mer ansvarslös politik. Det är nämligen svårt att finna några andra skäl till detta förhållande än att våra grannländer har en betydligt mer restriktiv och ansvarsfull invandringspolitik och att detta starkt påverkar antalet personer som försöker få asyl i respektive land. Den generösa svenska invandringspolitiken genererar gradvis större invandring och högre kostnader. Även de utlänningar som inte får sin asylansökan beviljad kostar samhället stora resurser i form av uppehälle, juridiska prövningar och övriga ersättningar. uppfattning är därför att omfattande förändringar måste vidtas för att minska samhällets invandringsrelaterade kostnader, risken för asylmissbruk samt risken för ökade motsättningar och segregation. Vi menar att nedanstående åtgärder är nödvändiga för att upprätthålla trovärdigheten för asylinstitutet. Asyl ska huvudsakligen beviljas personer som uppfyller kriterierna i alternativt omfattas av det avtal om kvotflyktingar som har tecknat med UNHCR. Alla uppehållstillstånd som tilldelas nytillkomna utlänningar ska vara tillfälliga och möjliga att återkalla om brott begås. Asylsökande ska, vid ankomst, noggrant informeras om svenska lagar och samhällsregler. Den som trots detta begår någon form av kriminell handling under sin handläggningsperiod ska utvisas utan vidare prövning av ansökan. Visumtvång ska gälla för medborgare i alla länder som är, eller misstänks vara, baser för terrorism. Visumtvång ska också gälla för medborgare i alla länder som genererar omfattande illegal invandring till . Den asylsökande ska uppvisa handlingar som styrker identitet och nationalitet. Asylsökande som inte följer dessa anvisningar ska inte få sitt ärende prövat utan genast avvisas till det land han eller hon senast kom ifrån. I syfte att säkerställa en persons identitet vid exempelvis anhöriginvandring, samt för att underlätta polisens arbete, ska det vara obligatoriskt för den som söker asyl eller uppehållstillstånd att lämna tillförlitliga biometriska kännetecken. I syfte att bromsa segregationen och underlätta situationen för redan invandrartäta kommuner ska en asylsökande bo på anvisad förläggning till dess att frågan om uppehållstillstånd är behandlad. Lagen om eget boende bör därför rivas upp. bedömning är att ovanstående regelskärpningar tillsammans med införandet av partiets övriga invandrings- och integrationspolitiska åtgärder skulle medföra en minskning av asylinvandringen med tillsammans med en kraftig minskning av samhällets kostnader för denna invandring. Det skulle gynna de som på allvar vill komma till och som har en önskan om att göra rätt för sig och delta i det svenska samhällslivet. 9.1.3Skärpta krav för anhöriginvandring Enligt siffror beviljades totalt 76 997 uppehållstillstånd . Av dessa var 34082, vilket motsvarar , uppehållstillstånd som beviljats av anhörigskäl. beviljades totalt 21908 uppehållstillstånd av anhörigskäl. På enbart ökade alltså antalet uppehållstillstånd inom denna kategori med hela 55,8%.49 beviljades 69916 uppehållstillstånd, varav 24626, eller , kan hänföras till anhöriginvandring.50 Med andra ord fortsatte anhöriginvandringen att utgöra den enskilt största invandringskategorin, även om en viss minskning förekommit. bedömning är dock att denna minskning främst orsakats av de ändrade regler som ställt krav på somaliska invandrare att uppvisa någon form av identifikation. och regeringens överenskommelse om migrationspolitiken kan komma att riva upp detta krav.51 Enligt statistik från var 2006 antalet personer som beviljades uppehållstillstånd på grund av anhörighetsskäl med en anknytningsperson född i med minst en svenskfödd förälder 3500 stycken.52 är endast en mindre del av anhöriginvandrarna anhöriga till flyktingar. hamnade och i topp som ursprungsländer för personer som beviljats uppehållstillstånd på grund av anhörigskäl, med 6273 respektive 4757 beviljade uppehållstillstånd. Av dessa betecknades 2525 respektive 2115 härröra till en nyetablerad anknytning, dvs. en anhöriganknytning som uppstått efter att anknytningspersonen själv invandrat till Sverige.53 Som redan nämnts ovan arbetar regeringspartierna aktivt med för att underlätta för anhöriga till somalier att kunna ta sig till som anhöriginvandrare. Den mycket omfattande anhöriginvandringen har varit möjlig för att vi i , vid en internationell jämförelse, har mycket generösa regler för anhöriginvandring. Även med den nuvarande regeringens skärpning av regelverket är dessa tämligen generösa då undantagen är så många att hela den s.k. skärpningen ter sig vara ett populistiskt slag i luften. För att minska samhällets invandringsrelaterade kostnader och minska risken för ökad segregation liksom förekomsten av arrangerade tvångsäktenskap, vill bl.a. införa nedanstående regelskärpningar beträffande anhöriginvandringen. För att äkta makar och därmed jämställda personer ska få uppehållstillstånd ska följande krav vara uppfyllda: Bägge parter ska vara över . Äktenskapet får inte ha ingåtts under tvång. Den härboende personen ska påta sig fullt försörjningsansvar för den anhörige och ska dessutom betala en engångssumma, uppgående till ett prisbasbelopp, som ett bidrag till statens utgifter för den anhöriges svenskundervisning och övriga anpassningskostnader. Den härboende personen ska inte ha mottagit socialbidrag under innan ansökningen sker. Den härboende personen får inte vara dömd för våld eller liknande mot en partner . Den härboende personen ska kunna erbjuda en bostad av rimlig storlek. Parets samlade anknytning till ska vara större än till något annat land. Detta gäller dock inte om den härboende personen är svensk medborgare eller har varit boende i landet . Bägge parter ska underteckna en anpassningsförklaring där man förbinder sig att delta i det svenska samhällslivet efter bästa förmåga och att följa svenska lagar och regler. bedömning är att införandet av dessa regler tillsammans med partiets övriga invandrings- och integrationspolitik kommer att minska anhöriginvandringen med . 9.1.4Från mångkultur till assimilering Eftersom den mångkulturella samhällsmodellen uppmuntrar olika etniska grupper att odla sina kulturer sida vid sida, har den av naturliga skäl lett till omfattande och stadigt tilltagande segregation. tror inte på mångkulturalism, eller någon annan segregationspolitik, som en hållbar modell att bygga ett harmoniskt och välfungerande samhälle på. Det samhälle vi eftersträvar bygger i stället på gemenskap och delaktighet. Vi vill bryta segregationen genom att gå från mångkulturalism till en politik som värnar nationen och den gemensamma identiteten. Vår modell för att ena och hålla ihop landet går ut på att å ena sidan ställa krav på invandrare som kommer till att de ska anpassa sig efter svenska lagar, normer, värderingar och sociala koder, å andra sidan framhäva det svenska språket och den svenska kulturen, historien och identiteten. Vi vill sluta dela ut skattemedel till segregerande verksamheter, såsom etniska friskolor och kulturföreningar, och i stället satsa betydligt mer resurser på verksamheter som bevarar, stärker och levandegör det svenska kulturarvet. Vi vill sluta dela ut skattemedel till modersmålsundervisning och i stället lägga mer resurser på att stärka undervisningen i svenska. Genom en politik som främjar anpassning och assimilering, kombinerat med en restriktiv invandringspolitik som inte ytterligare stärker segregationen, kommer vi att kunna föra in på en väg som leder bort från segregation och utanförskap till en starkare samhällelig gemenskap.