ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02MJ324 · 2011-10-03 00:00:00 — Ökning av kunskaperna om allemansrätten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska få i uppdrag att lägga upp en plan för hur allmänhetens kunskaper om allemansrätten ska öka. Det är inte bara svenska krusbär som gör unikt. Lika unik är den svenska allemansrätten, som gör att vi alla har tillgång till naturen och kan plocka av dess grödor utan att skövla. Vi kan röra oss fritt i nästan alla miljöer, om vi inte är för nära hus eller traskar in i växande grödor. Allemansrätten ger oerhörda friheter. Som de flesta rättigheter bygger dock friheten på ett ansvar. Så länge vi är beredda att ta ansvar för vad vi gör och inte överträder begränsningarna kan vi behålla vår frihet. I grunden är det inte svårt alls, om man vet var gränserna går. För den som inte har växt upp med allemansrätten kan den nog tyckas verkligt märklig. Varför får man plocka blommor i skogen, men inte i en park? Eller vad är det för skillnad på äpplen från en trädgård och äpplen från en vildapel? Båda kan ju vara goda. Vad är växande gröda? Är det en gräsmatta eller en vall för hö- eller ensilageskörd? Är det en åker där det växer spannmål? Är det en granplantering eller en skog? När kunskaperna minskar om hur allemansrätten ska tolkas, ligger det nära för lagstiftaren att gå in med regelboken. Det är givetvis tråkigt med inskränkningar av de friheter som vi tagit för givna. Överutnyttjande av friheter måste dock begränsas. har fått i uppdrag av miljöminister (C) att precisera var gränserna ska gå. Det handlar framförallt om att stävja tilltaget att tänja allemansrätten till dess yttersta gränser genom att använda allemansrätten kommersiellt. Det kan handla om olika former av turism, exempelvis ridning, kanotning, forsränning och liknande, och om bärplockning i stor skala. Markägarna har inte haft någon laglig möjlighet att få ersättning för de skador som uppstår, då deras mark används systematiskt och kommersiellt av andra. Markägarna har varit hänvisade till frivilliga avtal om ersättning. Å andra sidan har enskilda kunnat stängas ute, när privata markägare satt upp stängsel eller bommar för att försvåra tillträde. Allemansrätten måste kunna balansera rättigheterna och skyldigheterna. Friheterna får inte tas på någon annans bekostnad. Grundinriktningen måste vara att skydda naturen från att överutnyttjas. Detta stärker äganderätten som viktiga biotoper och naturvärden skyddas för framtiden. Det kan vara tvunget att göra vissa inskränkningar för att på lång sikt bevara den rättighet som de flesta av oss tar för given. Det kommer dock inte att räcka enbart med ny lagstiftning. Om allemansrätten ska leva vidare in , så måste kunskaperna om den öka. De allra flesta måste veta vad som är tillåtet och vad som inte är det. bör därför även få i uppdrag att presentera en plan för hur allmänheten ska få kunskaper om de rättigheter och skyldigheter som allemansrätten innebär och den enorma tillgång som det faktiskt är att relativt fritt kunna vistas i skog och mark och ta vara på vad naturen ger. Om inte den kunskapen hålls levande hotas rätten. Allemansrätten är nämligen inte för allom given.
mot · GZ02MJ325 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att pröva frågan om att införa skrotningspremie för äldre bilar. blir allt äldre och fortfarande finns bilar som framförs utan katalysator. Den tidigare skrotningspremien som infördes blev framgångsrik. Tusentals trafikfarliga och miljödåliga bilar skrotades. Men tilldelade anslag tog snabbt slut och bör införas på nytt. Bilar tillverkade är så gamla så dom behöver bort från vägarna. Men utan skrotningspremie hamnar de som miljöbomber på parkeringar, utmed vägar, i skogen eller på andra ställen där läckage av miljöfarliga ämnen kan komma ut i naturen. Så miljöpolitiskt är premien en mycket bra insats för att både minska utsläpp från trafiken och att få bort en stor risk för att farliga ämnen kommer ut i naturen. Regeringen bör överväga att återinföra skrotningspremie för bilar för att skona både miljön och trafiksäkerheten. i (C)
mot · GZ02MJ326 · 2011-10-03 00:00:00 — Biogas som framtidens bränsle tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stimulera produktion av biogas. Att låta biogas ersätta fossila fordonsbränslen i borde stimuleras än mer. Redan nu prioriteras förnyelsebara icke klimatpåverkande bränslen. Mycket talar för att biogas är det alternativ, av den första generationens förnyelsebara fondonsbränslen, som passar bra att producera inom stora delar av vårt land. Det handlar om områden där det finns stora djurbesättningar och animalieproduktion. Den s.k. 20-öringen skulle till stor del vara den katalysator som skulle göra det tillräckligt lönsamt att satsa på biogasproduktion så att både teknikutveckling gynnas och jordbruket får ytterligare incitament för att bidra till biogasproduktion. i (C)
mot · GZ02MJ327 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka möjligheten till att bygga strandnära i landsbygds- och glesbygdsområden. För att möjliggöra för fler att bo och vara verksamma på svensk landsbygd måste man ha möjlighet att stärka landsbygdens boendemiljöer. En attraktiv boendemiljö innebär att kunna bo och bygga i alla delar av landet där det finns en attraktiv omgivning. I glest bebyggda delar av vårt land finns många vackra omgivningar och strandnära lägen som skulle kunna erbjuda människor attraktiva boendemiljöer. Den nya strandskyddslagstiftning som beslutats om skulle bland annat ge möjlighet till ett strandnära läge och därmed ett attraktivt boende på landsbygden. Viktiga steg i rätt riktning har alltså tagits. Dock finns det tecken som tyder på att tillämpningen av den nya lagstiftningen skiljer sig åt över landet, att det är fråga om områden med likartade förutsättningar. Därför behövs ytterligare steg tas, både i fråga om regelverk och tillämpning, för att öka möjligheten till att bygga strandnära i landsbygds- och glesbygdsområden. Med stöd i det ovan anförda bör ge regeringen till känna som sin mening att ytterligare steg tas, både i fråga om regelverk och tillämpning, i syfte att öka möjligheten till att bygga strandnära i landsbygds- och glesbygdsområden.
mot · GZ02MJ329 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheten till en förenkling för funktionshindrade att få jaga. Vill man jaga som funktionshindrad behöver man oftast använda sig av ett motordrivet fordon för att komma ut i terräng. För att få tillåtelse till detta måsta man söka undantag, dispens, från terrängkörningslagen, jaktförordningen och jaktlagen. Är man rullstolsburen behöver man emellertid inte söka undantag från jaktlagen. Ansökan om dispens lämnas till i berört län. Till ansökan ska det medfölja ett läkarintyg. Dispensen man får omfattar olika stora markområden. I en del län gäller dispensen hela länet, medan i andra län gäller dispensen enbart på den egna jaktmarken. Dispensens giltighetstid är oftast maximalt . Det ska även finnas ett markägarmedgivande till att man får åka på marken. Detta kan vara i form av ett muntligt medgivande. Att dispensen gäller ett visst markområde , , innebär för den funktionshindrade att man enbart kan jaga på det område man sökt för. Får man dispens på sin jaktmark och blir inbjuden till jaktgrannen på jakt måste man därmed söka ny dispens. I praktiken innebär det att jägaren fråntas möjligheten att jaga med sina jaktkamrater utan att genomgå en omfattande och i grunden onödig ansökningsprocess hos . En aktiv funktionsnedsatt jägare kan ha ett stort antal dispenser som måste medföras. I och med att varje område har en egen dispens innebär det för jägaren en omfattande kontroll om dispenserna snart går ut och om ny ansökan måste göras. Systemet innebär att mycket tid går åt till att göra vad andra redan har gjort tidigare, det vill säga kontrollera behovet av dispensen för en person. Kostnaderna för myndigheterna blir onödigt dyra. Tiden som det tar, , skulle kunna användas till mer prioriterade ärenden. Därmed vore det önskvärt att sökt och beviljad dispens gäller för jakt med motordrivet fordon i hela . Finn (M)
mot · GZ02MJ331 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidta åtgärder så att båtar som Seaside på och andra miljöfarliga vrak omhändertas på ett miljöriktigt sätt. ligger fartyget i vid infarten till väster om . Fartyget är en akut miljöbomb och kan förorena med olja och andra miljögifter som finns ombord. kommun har länge försökt få bort fartyget, men inte lyckats. Ägaren är sjuk och kronofogden är inkopplad, men allt tar tid. växer hotet mot . Fartyget läcker olja. är en livsviktig dricksvattentäckt för alla kommuner runt och snabb handling är nödvändig. Kommunen har både kontaktat , och för att få bort fartyget. som ägaren stämt för skador som påstås har uppkommit som ansvarat för fartyget. Med andra ord, kommunen har försökt att agera, men alla skyller på alla och blockerar varandra. har kommun fått ett svar från () angående fartyget i Tappströmskanalen. har haft ansvaret för att få Seaside bortforslad, men ingenting har hänt. anmälde till JO för orimligt lång handläggningstid för att bärga fartyget och JO krävde sedermera svar av Kronofogden om varför. JO riktar i sitt svar viss kritik mot för att det har tagit och undrar varför man satt en så stor tilltro till att Seasides ägare efter så nu skulle medverka till en avflyttning av fartyget, men tillstår att ärendet är komplicerat. och de flesta Ekeröbor tycker att det tagit oskäligt att bärga fartygsvraket, även om ärendet är komplicerat. får vi bara hoppas att sätter fart trots JO:s alltför milda kritik av hanteringen. Det är oacceptabelt med ett skeppsvrak i Tappströmskanalen som hotar den miljön och förfular bilden av ! Det vore mycket allvarligt om skulle förorenas som dricksvattentäckt på grund av att ärendet bollas mellan olika myndigheter. Det är hög tid att regeringen agerar och skyndsamt går vidare till exempel i enlighet med utredning Nedskräpande och uttjänta fritidsbåtar, som kom , så att Seaside på och andra miljöfarliga vrak omhändertas på ett sätt som säkrar både miljön och som garanterar att vattenföroreningar undviks.
mot · GZ02MJ337 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en pantavgift på engångsgrillar. Engångsgrillar och utbrända värmeljus skapar stora problem i kommunernas värmeverk, där de ofta hamnar. I bästa fall blir engångsgrillarna liggande och skräpar i parker eller i naturen tills någon plockar upp dem och forslar dem till återvinningscentralen. Detta är inte heller acceptabelt. Precis som med burkar och flaskor måste det vara lätt att lämna in de använda grillarna för återvinning. kan den som skräpar ned i parker eller på gator och torg få i böter direkt på plats. Då trädde nämligen lagändringen ikraft som gör att s.k. nedskräpningsförseelse kan leda till ordningsbot. Detta motverkar nedskräpning, men löser inte återvinningsaspekten i nedskräpningen. För att komma tillrätta med problemet med engångsgrillar bör en pantavgift kunna införas.
mot · GZ02MJ343 · 2011-10-03 00:00:00 — Innehållsdeklarering av mat på restauranger tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om innehållsdeklarationer på svenska restauranger. har trenden mot storskaligt tillagad mat blivit allt starkare. blir reaktionen mot att maten blir allt mer anonym, näringsfattig, full av kemiska tillsatser och allt mer smaklös, allt starkare. Trenden mot mer processad och näringsfattig mat har gått hand i hand med såväl ökade midjmått och ökad frekvens av allergier, diabetes, cancer och andra välfärdssjukdomar. Att den mat vi äter spelar roll för hur vi mår står utom allt tvivel, även om alla detaljer i ämnesomsättningen och olika ämnens väg genom kroppen inte är fullständigt utredda. I livsmedelsbutikerna kan konsumenterna välja rena, näringsrika livsmedel och välja bort varor med tillsatser, genom att läsa varornas innehållsförteckningar. Det är lika angeläget att få motsvarande information om tillsatser i maten som serveras på restauranger. Enligt och , (Döden i grytan, 2010), är detta verklighet på tyska krogmenyer: Vare sig man besöker en krog eller en lunchrestaurang, eller äter på restauranger på sjukhus, skolor, förskolor, äldreboenden och andra kommunala verksamheter, bör man få veta vad olika maträtter som erbjuds innehåller. Med tydligt redovisade innehållsförteckningar lika väl på privata restauranger som offentligt finansierade, kan matgästerna undvika oönskade tillsatser eller ingredienser. Regeringen bör därför låta ta fram ett förslag på hur innehållsdeklarationer på svenska restauranger ska bli verklighet. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening.
mot · GZ02MJ344 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om varg i och att i största möjliga mån beakta dagens höga rovdjurstryck som råder i . Vargen är och har alltid varit ett omdiskuterat djur. Redan i Västgötalagen finns angivet att alla utan undantag på olika sätt skulle göra allt för att hålla vargstammen tillbaka. Detta synsätt har funnits och staten betalade skottpengar för varg . finns en stor del av vargstam i och det har på olika sätt förändrat livet för många. Fäbodjordbruket har på många håll fått kraftigt förändrade förutsättningar att bedriva sitt företagande och det stora kulturarv som fäbodjordbruket utgör. När varg förekommer i renbeteslandet är det tydligt att vargstam och rennäring inte kan kombineras. Jakten, som har mycket historiska anor, har i vissa fall tvingat jägarna till förändringar i sitt utövande. Löshundsjakten som haft stor betydelse har fått inskränkas och många släpper inte längre lös sitt husdjur som, utöver att vara jakthund, även är en uppskattad kamrat i familjen. Det är en anledning till att motståndet mot varg är kraftigt i , vilket folkomröstningen i fyra av nordliga kommuner visade 2006. är det land i EU som har flest stora rovdjur. Vi har björn, lo, järv och varg. I finns alla och tillsammans blir trycket stort från dessa djur. När det gäller björn och lo finns tillbaka en förvaltningsjakt för att hålla stammarna på acceptabla nivåer. startade en licensjakt på varg efter att beslutat om ett tak på 210 vargar. Jakten skapade ett mediedrev av sällan skådat slag med uttalanden av boende långt från täta vargstam. Licensjakten på varg stoppas dock 2012 och taket på 210 vargar försvinner. Istället utökas möjligheten till skyddsjakt på enskilda individer och på grupper av varg som orsakar problem. Trots att inplantering av varg ofta diskuteras kan vi se att varg lyckats ta sig över gränser och till våra vargar från grannländer i öst. Det underlättar om invandring av varg kan ske på naturlig väg och mycket talar för att det skall vara möjligt. Det diskuteras även om valpar kan sättas ut i befintliga kullar för att få in nya gener i den svenska vargstammen. För att skapa en vargstam med stor geografisk spridning bör man överväga möjligheten att minska antalet vargföryngringar i , som uppgår till 10 till 15 föryngringar . Jakten bör prioriteras där det finns ett utbrett fäbodjordbruk. Med det sättet att förvalta vargstammen skulle också fäbodjordbruk, jägare, ortsbefolkning och viltstammar få det betydligt lugnare innan en eventuell ny revirbildning kommer att ske. Det råder redan ett högt rovdjurstryck i , vilket det finns ett behov av att regeringen tar i beaktande vid utformningen av rovdjurspolitiken. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02MJ358 · 2011-10-03 00:00:00 — Kontroll av hygienartiklar som innehåller skadliga ämnen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kontroll av hygienartiklar som innehåller skadliga ämnen. En kvinna använder upp till 11 000 tamponger under sitt liv, och i världen förbrukas ca 45 miljoner bindor . De flesta bindor, trosskydd och våtservetter innehåller syntetmaterial till exempel i form av plast, vilket inte bryts ner i jorden på hundratals år. Vid användningen av sanitetsbindor förväntar man sig att de ska innehålla till största del bomull men innehållet är oftast polypropylen, polyakrylat, ytbehandlingsmedel, plast och klorblekt pappersmassa och ibland doftämnen. Rayon är det vanligaste materialet i traditionella tamponger, vilket är en högabsorberande fiber som tillverkas av pappersmassa, vilket ofta är klorblekt. För att färdigställa en tampong krävs en mängd kemiska processer. Användning av klor innebär att dioxiner frigörs i miljön, både vid tillverkning samt förbränning. Dioxiner är ett av de giftigaste ämnen som människan skapat och bryts inte heller ner i naturen. Giftet dioxin passerar inte kroppen utan lagras i kroppens fettceller. Det finns forskare som misstänker att dioxiner kan orsaka lever- och hjärtsjukdomar, cancer, endometrios, hormonrubbningar och låg spermaproduktion. En undersökning som publicerades av USFDA (i ) påvisade att av 7 undersökta välkända tampongmärken innehåller alla mätbara halter av dioxin. I finns ingen myndighet som kontrollerar halterna av kemikalier i tamponger och bindor. Vi anser att en myndighet skyndsamt ska kontrollera halterna av kemikalier i tamponger och bindor samt upplysa om hur dessa enligt forskning påverkar kroppen. En upplysningskampanj kring användningen av hygienartiklar som innehåller kemikalier som är skadliga för kroppen bör denna myndighet också verkställa. Detta är en angelägen fråga som berör alla kvinnor i fertil ålder, nämligen hälsovådliga kemikalier i bindor och tamponger samt negativa effekter på miljön vid framställningen. Detta är en fråga som inte tidigare fått någon särskild uppmärksamhet och det är därför inte någon svensk myndighet som har kontrollansvar för bindor, tamponger och våtservetter. har uppdraget att kontrollera eventuell förekomst av skadliga ämnen i många närbesläktade så kallade medicinsktekniska produkter som plåster, bandage och kondomer, dock inte bindor och tamponger. Kemikalieinspektionen har inte heller någon kontroll på menstruationsskydd, men det skulle sannolikt gå bra att ta upp dessa produkter inom ramen för det pågående projektet giftfri vardag.
mot · GZ02MJ359 · 2011-10-03 00:00:00 — Lagen mot nedskräpning och cigarettfimpar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att även låta cigarettfimpar omfattas av lagen mot nedskräpning. Det finns troligtvis ca 1,4 miljoner rökare i . Om de röker ca tio cigaretter vardera blir det 14 miljoner cigaretter per dag. Av dessa hamnar en fjärdedel utanför askkopparna och landar ute i naturen och på gator och torg, alltså ca 3,5 miljoner fimpar per dag. blir det 1 278 miljoner fimpar. En cigarettfimp innehåller resterna av tobak, papper och själva filtret. Filtret är gjort av ett fintrådigt material, cellulosaacetat, som är en form av plast. Filtrets uppgift är att fånga tjära och andra giftiga ämnen (t ex tungmetallen kadmium som även finns i batterier) innan de når rökarens lungor. Det är alltså dessa ämnen som cigarettfimpen innehåller. Därför borde det övervägas att även låta cigarettfimpar omfattas av lagstiftningen som gör det straffbart att skräpa ned.
mot · GZ02MJ367 · 2011-10-03 00:00:00 — Begränsning av fritidsfiske med mängdfångande redskap tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fiske med mängdfångande redskap ska vara tillåtet endast för åretruntboende i kustkommuner. fiskar cirka en miljon svenskar i hav, sjöar och vattendrag. Över en tredjedel av utövarna, , är kvinnor. Fritidsfiskets redskap kan grovt delas in i handredskap och mängdfångande redskap. Som namnet antyder kännetecknas handredskapen av att man använder händerna. Dessutom kräver de ett aktivt hanterande under fisketillfället. Exempel på fiske med handredskap är olika typer av spöfiske, trolling och dörjning. De mängdfångande redskapen kräver inte samma aktiva hantering man sätter dem, lämnar dem och tar sedan upp dem . Exempel på mängdfångande redskap är nät, garn, ryssjor, burar och tinor. De två redskapstyperna ger olika effekter på bestånden, olika möjligheter till selektivitet och olika möjligheter att återutsätta fångsten samt kräver olika tillsyn. Med mängdfångande redskap tar man upp flera fiskar på en gång. Detta gör att effekterna på fiskbestånden blir större än vid fiske med handredskap. Det är också svårare att undvika fångst av en viss art med mängdfångande redskap om det finns olika arter av liknande storlek där man fiskar. I och med att en allt större del av befolkning har både ekonomisk och tidsmässig möjlighet till mer fritid har trycket på bland annat hummerbestånd och andra stationära arter ökat kraftigt. Att de som bor och är skrivna i en kustkommun skall ha rätt att använda vissa mängdfångande redskap är naturligt och en del av kulturen. De som tillfälligt vistas i kustkommunerna på sin fritid skall endast ha rätt att fiska med handredskap. Icke åretruntboende i kustkommuner bör förbjudas att fiska med mängdfångande redskap.
mot · GZ02MJ368 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om slakt utan bedövning och om att ska jobba för att EU inför tydlig märkning av allt kött som kommer från djur som slaktas utan bedövning. slaktas allt fler djur inom EU utan bedövning. Orsaken uppges vara efterfrågan från religiösa grupper, men slakten är mycket större än behovet hos religiöst motiverade konsumenter. Den verkliga orsaken är ekonomisk. Det blir billigare att slakta djuren utan bedövning än att ha kvar bedövningen som ett extra slaktmoment, säger från Djurskyddet . Slakt utan bedövning medför ett stort och helt onödigt lidande för djuren. Från det att halspulsådern skärs av tar det innan djuret förlorar medvetandet. Djuren upplever då kraftig smärta, tilltagande syrebrist, extrem stress och ångest. Även om sådan slakt är förbjuden i importeras omärkt kött från obedövade djur till svenska butiker, skolmatsalar och restauranger. ska arbeta för en tvingande märkning för alla länder inom EU. ska agera för att nu gällande undantag i övriga EU-länder tas bort och att slakt utan bedövning försvinner från hela Europeiska unionen.
mot · GZ02MJ369 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att djurskyddslagen bör ses över vad gäller djurplågeri. Allt fler personer köper en katt eller hund i avsikt att misshandla den, ofta spelas detta in och sprids på nätet eller på andra sätt. Som exempel hittade man en död hundvalp i en säck i skogen i . Det var bland det värsta de sett på djursjukhuset, enligt , djurskyddspolis. En förundersökning inleddes. De dokumenterade skadorna visade att valpen utsatts för en långvarig och mycket allvarlig misshandel och tortyr. Den lilla tiken, , hade både gamla och nya sår, ärrbildningar och tydliga sår efter snitt. Blåmärken på lårens insida tyder på att hon kan ha varit upphängd i rep. Spyor och blod i den plastpåse hon hade runt huvudet visar att hon kvävts till döds. En person med koppling till hunden kunde snabbt spåras, tack vare att valpen var ID-märkt. Hanteringen därefter gick snabbt tack vare djurpolisernas ingripande. Köparen hämtades till polisförhör och anhölls därefter av åklagare. Han släpptes senare men är fortfarande misstänkt för djurplågeri. Det framkom också att valpen levt sitt liv i en källare. Detta är bara ett av de många exempel på hur djur torteras , vilket är ett växande problem. I har länspolismästare tillsatt djurpoliser i alla åtta distrikten där de har vidareutbildats i frågan. De djur som tas om hand av polismyndigheten placeras på Hundstallet, som har mycket ont om platser. Vi har en god djurskyddslagstiftning i vårt land men far allt fler sällskapsdjur illa. Misshandel och regelmässig tortyr har ökat drastiskt. finns bara brottet djurplågeri, som kan ge högst fängelse. Det finns skäl att se över djurskyddslagen och fundera över om det inte ska föras in brottet grovt djurplågeri, .