ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Ub407 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en strategi för en förbättrad tillgång till digitala hjälpmedel i skolorna. har listat åtta nyckelkompetenser för ett livslångt lärande. En av dessa är digital kompetens. Digital kompetens är ett vitt begrepp som innefattar flera olika delar, från att ha kunskaper i hur man hanterar datorer, mobiltelefoner och programvaror till att utveckla en kritisk och reflekterande attityd till informations- och kunskapsteknologi. är ett av världens mest teknikutvecklade länder. Däremot har halkat efter jämfört med andra länder när det gäller utvecklandet av lärande med stöd av digital teknik. Det är hög tid att vi tar detta på allvar och verkligen intensifierar våra ansträngningar, annars kommer unga att hamna på efterkälken. Datorn är ett bra verktyg att bedriva undervisning med. Skolan har ett uppdrag att överbrygga digitala klyftor eftersom det fortfarande finns grupper som inte har tillgång till eller goda förutsättningar att använda tekniken. Ett av de stora skälen till att skolan i bred mening inte har tagit till sig nyttan av modern teknik är den bristande tillgängligheten. Även om de flesta svenska barn och ungdomar är användare av den nya tekniken finns det undantag. Dessutom avspeglar sig socioekonomiska förhållanden i hur barn och ungdomar använder it utanför skolan och det påverkar deras användande av verktyg i lärandet. I en modern skola är tillgången till digitala hjälpmedel en central del. Därför behövs det en nationell strategi för att komma till rätta med bristen på tillgång till digitala hjälpmedel. En strategi måste först och främst innefatta tillgång till digitala hjälpmedel för alla elever och lärare men också kompetensutveckling för lärare så att de kan använda dessa verktyg liksom en större satsning på digitala läromedel. På så sätt förbättrar vi konkurrenskraft och skapar grunden för tillväxt och fler jobb.
mot · GZ02Ub408 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre styrning av gymnasieutbildningarna mot kommande behov av arbetskraft på arbetsmarknaden. finns det en uppsjö av aktörer utöver kommuner som anordnar gymnasieutbildning. Detta sker med finansiering av skattemedel, men det finns ingen styrning av dessa utbildningar utifrån arbetsmarknadens behov. Arbetsmarknadsutsikter efter utbildningen är inte det primära som utbildningarna marknadsförs med, utan eleverna lockas till utbildning med bärbara datorer, attraktiva utlandsresor med mera. Alla prognoser pekar på att det kommer att saknas arbetskraft i inom vissa branscher de kommande decennierna. Därför är det viktigt att vi tar ansvar och styr så att både ungdomar och samhället har större nytta av gymnasieutbildningarna. Regeringen bör utreda möjligheten att uppnå en bättre styrning mot det kommande behovet av arbetskraft på arbetsmarknaden.
mot · GZ02Ub413 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fördelningen av resurser till skolor. Skolans viktigaste uppdrag är att ge alla elever gedigna kunskaper som grund för ett livslångt lärande. Ska en modern skola lyckas med sitt uppdrag måste den fånga lusten till lärande och utmana alla barn och unga att vilja utvecklas efter sin förmåga. är det alltför många elever som inte får med sig de nödvändigaste kunskaperna. Klasskillnader och boendesegregation avspeglar sig tydligt i dagens skola. Studievana hemifrån och stimulans att läsa och lära även utanför skoltid har avgörande betydelse för att nå framgång i skolarbetet. Skolor som har många elever som inte når målen är koncentrerade till områden där det bor många med låga inkomster och kortare utbildning. Ska skolan kunna bidra till det jämlika samhälle vi strävar efter måste den ge alla barn och ungdomar samma möjlighet till kunskap och lärande oavsett föräldrarnas inkomst, utbildningsnivå eller etniska bakgrund. Alla skolor måste ges likvärdiga förutsättningar och jämlika villkor. Vi vill att det nationella ansvaret för att ge alla elever rätt till en likvärdig skola ska stärkas så att alla elever ges möjlighet att lära och utvecklas maximalt efter sina förutsättningar. Kunskap är ingen bristvara som ska ransoneras och rätten till kunskap får aldrig bli en klassfråga. Kunskap är makt och frihet. Vi anser att ett tydligt mål bör skrivas in i skollagen om att utjämna skillnader och kompensera de barn som inte kommer från hem med studietradition. Resurserna måste styras till de skolor som har svårast förutsättningar. Lika chanser kräver olika resurser.
mot · GZ02Ub414 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur det offentliga utbildningssystemet kan bemöta det kommande rekryteringsbehovet inom transportnäringen. Transportnäringen växer stadigt. Både gods- och persontransporterna ökar i . Men för att transporterna ska kunna fungera , och behövs utbildad arbetskraft. kan transportnäringen erbjuda yrken med stor självständighet och möjligheter till utveckling. hårdnar konkurrensen om den framtida arbetskraften, vilket ställer större krav på att transportyrkena görs ännu mer attraktiva. Företagen i branschen måste hålla sig framme och visa att de kan erbjuda en bra arbetsplats. kommer transportnäringen att behöva ett tillskott på mellan 15 000 och 17 000 nya medarbetare för att kunna ersätta de medarbetare som går i pension men också för att klara av att möta ett ökat behov av transporttjänster. Dagens utbildningssystem kan bidra med knappt 7 000 ungdomar och vuxna . Det ger ett underskott på minst 8 000 personer . tvingas många företag själva utbilda till stora kostnader. Ansvaret att skapa ytterligare utbildningsplatser bör dock ligga på det offentliga utbildningssystemet, eftersom behoven av transportnäringens tjänster är ett gemensamt intresse för hela samhället. Det finns ett antal åtgärder att vidta: Fler korta och intensiva yrkesutbildningar. Locka fler kvinnor att söka sig till näringen. Andelen kvinnor inom t ex åkeribranschen har halverats . Underlätta för nysvenskar att med en snabb, kvalificerad och yrkesinriktad språkutbildning utbilda sig inom transportnäringen. Det ovan beskrivna visar med all tydlighet att det finns anledning för regeringen att se över hur det offentliga utbildningssystemet kan bemöta det kommande rekryteringsbehovet av personal till transportnäringens olika branscher.
mot · GZ02Ub417 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Skolinspektionen ska granska hur skolor jobbar med värdegrundsarbetet utifrån de olika antimobbningsprogammen. Mobbningen ökar i skolan 2009 noterade det högsta antalet kontakter om mobbning . Den släppta rapporten från : Utvärdering av metoder mot mobbning, visar att av några månader har mellan av eleverna utsatts för kränkningar. av både pojkar och flickor är mobbade, trots lagstiftningen om skolornas skyldighet att förebygga mobbning, och trots satsade på färdiga antimobbningsprogram. Alltsedan lagen skärptes 2006, har antimobbningsprogrammen som säljs till skolorna ökat i användning. Nästan tre av fyra grundskollärare använder sig av dessa program visar en undersökning av Skop på uppdrag av . utvärdering av program som används mot mobbning har visat att alla program innehåller insatser som kan vara effektiva. Men det har också upptäckts insatser inom dessa program som är ineffektiva och som kan leda till att elever kränks. I vissa fall har mobbningen till och med ökat. Det har skrivits mycket kring dessa program och programmen har ifrågasatts. Jag vill lyfta fram det långsiktiga perspektivet av att lyfta fram värdegrundsarbetet som något centralt och själva egenvärdet i att lyckas med att skapa en god skolmiljö. Eleverna i skolan har svårare att ta till sig kunskaper från något ämne utan att utgå från grundläggande värderingar. För mig är det på inget sätt förvånande att läsa sammanfattning i rapporten: de skolor som framgångsrikt har lyckats att förebygga mobbning är skolor som använder sig av insatskombinationer i relation till skolans egna förutsättningar och erfarenheter. Störst effekt har insatser som beskrivs som hela-skolan-ansats, vilket innebär att alla elever är delaktiga och att arbetssättet är förankrat i hela personalgruppen. Vi måste jobba mer med värdegrundsarbetet. Mobbning i skolan är ett samhällsproblem och en katastrof för den drabbade. Den som kränks och blir mobbad kan få bestående problem genom hela livet. För en bättre skola med trygga elever och goda skolresultat behövs uppfattningar som utgår från alla människors unika och okränkbara värde. Därför anser jag att Skolinspektionen ska granska hur skolor jobbar med värdegrundsarbetet utifrån de olika antimobbningsprogram som finns.
mot · GZ02Ub418 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till långsiktiga besked, främst när det gäller investeringstyngda yrkesutbildningars avtal för sin verksamhet. Yrkeshögskolorna strävar efter att stärka undervisning som kopplar samman arbetsliv, konstnärlig verksamhet, regionala behov, entreprenörskap, särskilt produktutveckling, forskning och utvecklingsarbete som bedrivs i anslutning till utvecklandet av företag, samt arbetsgemenskaper och den tredje sektorn. Yrkeshögskolorna strävar efter att utifrån sin profilering säkerställa tillgången på arbetskraft. Högskolorna strävar också efter att stärka förutsättningarna för det livslånga lärandet genom att införa flexibla utbildningslösningar, utveckla kompetens som skaffats på olika sätt och genom utbudet inom högskolan. Universiteten och högskolorna strävar efter att förnya antagningen av studerande så att övergången från en utbildning på andra stadiet till en utbildning på högskolenivå blir smidigare. Syftet med att utveckla olika inlärningsprocesser är att minska antalet studerande som avbryter sina studier och att förkorta studietiden för examina så att övergången till arbetslivet sker i snabbare takt. Yrkeshögskolorna fortsätter att utveckla innehållet i detta system. Yrkeshögskolorna är beroende av att snabbt kunna ställa om för att kunna möta olika konjunkturer och efterfrågan på arbetsmarknaden. Dock är många yrkeshögskolor investeringstyngda, där själva undervisningen kräver inköp av maskiner och andra dyra investeringar. Dessa investeringar kan innebära risker som är svåra att kombinera med de avtal som tecknas för verksamheten i sin helhet. verksamhet bör därför i det långsiktiga perspektivet ses över. Jag vill därför se över möjligheten till långsiktiga besked gällande främst investeringstyngda yrkesutbildningars avtal för sin verksamhet.
mot · GZ02Ub419 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör säkra möjligheten att kunna kombinera studier på olika nivåer och i olika skolformer inom ramen för vuxenutbildningen. Studerande inom vuxenutbildning på grundläggande nivå är en mycket heterogen grupp som omfattar studerande med vitt skilda utbildningsnivåer och förutsättningar. Bland de studerande finns de som av olika skäl inte fullföljt , analfabeter som gått i skolan och invandrare med en högskoleutbildning från hemlandet. Alla dessa individer och grupper har olika behov och förutsättningar, vilket ställer stora krav på kommunerna att anpassa utbildningen därefter. Anpassningen kan bl.a. innebära att utbildningen erbjuds under både dag- och , på hel- eller deltid samt i olika former, t.ex. distansundervisning. För att en person som relativt kommit till så snabbt som möjligt ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden är möjligheten att kombinera studier i svenska som andraspråk på grundläggande nivå med utbildning på annan nivå eller med yrkespraktik angelägen. Detta kan t.ex. bli aktuellt för vissa invandrare som omfattas av etableringsreformen och som avslutat studier inom utbildning i svenska för invandrare. För andra kan det bästa vara att läsa svenska som andraspråk på heltid för att snabbt lära sig språket och därefter gå vidare mot nya mål inom utbildningssystemet eller arbetslivet. Utgångspunkten för hur utbildningen utformas ska alltid vara den enskildes behov och förutsättningar. Det är viktigt att regeringen säkrar individers rättigheter så att kommunernas organisering och styrning av vuxenutbildningen inte utgör ett hinder för möjligheten att kombinera studier på olika nivåer och i olika skolformer.
mot · GZ02Ub421 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en fond bör inrättas för att säkra finansieringen av egenavgiften i samband med forskningsprojekt inom EU. KIC är ett exempel på en ny samarbetsform för näringsliv, lärosäten och institut som har etablerats genom för innovation och teknik (EIT). och har blivit utsedda att tillsammans med andra internationella lärosäten, företag och forskningsinstitut bilda en plattform för kunskap och innovation. Plattformen ska arbeta för att utveckla ett hållbart energisystem genom utveckling av nya, kommersiella produkter och tjänster inom hållbar energi. De parter som deltar i samarbetet ska bli delägare i ett så kallat Europabolag, KIC . I villkoren för samarbetet ingår att och ska köpa aktier i det nystartade bolaget och även bidra med pengar. Enligt förslaget ska regeringen, efter att ha fått ja från , ge och rätt att köpa aktierna och skjuta till kapital i bolaget. Detta är en form. Alliansen har satsat på att öka forskningsresurserna . Regeringens satsning innebär att alliansen satsar mer resurser än vad Socialdemokraterna gjorde . Alliansregeringen har valt ut tre strategiska områden som får extra stora anslag. Dessa är medicin, teknik och klimat. Till grund för regeringens prioriteringar har tre kriterier varit vägledande. För det första ska forskningen kunna bidra till att finna lösningar på globala problem, som till exempel klimatförändringar och svåra sjukdomar, för det andra ska forskningen ske inom områden där redan nu har en framskjuten internationell position. Det tredje kriteriet är att svenska företag är engagerade i forskning på området, där statens insatser kan stärka näringslivets och landets utveckling. Ökad kunskap är avgörande för att lösa de stora utmaningar vi har som växthuseffekten, energiförsörjningen och risken för pandemier. Dessa utmaningar kan inte hanteras på ett framgångsrikt sätt utan ny kunskap. Därför är det viktigt att vi satsar på internationella samarbeten. De flesta EU-projekt kräver en egenfinansiering som tyvärr alltför ofta saknas på det egna . Därför får vi inte heller tillräckligt mycket forskningspengar tillbaka till . Det vore önskvärt att en nationell fond skapades inom ramen för VR:s verksamhet där lovande forskningsprojekt kunde erhålla egeninsatsen för att få bli ett ERU-projekt. Forskning och framtid är två ämnen som naturligen hör ihop. Utan forskning ingen framtid. Åtminstone inte sådan jag vill se den: framåtskridande och med ständigt nya rön som gör livet bättre, enklare och mer hälsosamt att leva.
mot · GZ02Ub424 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hur kvalitetssäkring av läromedel kan utvecklas. Aldrig någonsin har så stora genomgripande reformer gjorts inom skolans verksamhet som . En kvalitetshöjning har varit målet och stora steg i rätt riktning har skett: lärarutbildning, kursplaner, skollag, lärarlegitimation och annat. Vad som saknas i reformarbetet är uppmärksamheten kring läromedel. Ta som exempel läroboken. Tillgången till läroböcker är starkt skiftande i olika delar av . Det kan även skifta från en skola till en annan, och om det är en friskola eller en skola. Det finns skolor där man låter eleverna få nya läroböcker varje nytt läsår och skolor där gamla läroböcker används om och om igen. Problemet med äldre läromedel är att de sällan är uppdaterade utifrån den nu aktuella kunskapen. Skolorna och lärarna är de som bäst kan avgöra vilka läroböcker som ska användas, när de ska inköpas och om skolan har tillräckligt med böcker. Men vi behöver en kvalitetssäkring för att lärare ska veta vilka böcker som håller en aktuell standard på den kunskap som ska förmedlas. Läroboken som arbetsinstrument är en tillgång för de lärare som vikarierar eller till obehöriga lärare. Läroboken ger också eleverna en information om vilka kunskapsmål man ska uppnå. Läroboken kan också vara det pedagogiska instrumentet exempelvis i historia så att eleverna får en bild över den tidsaxel man ska läsa. finns också en lärarhandbok med en mängd material som kan komplettera boken. Läroboksförlag har den pedagogiska erfarenheten som också kan vara till hjälp för läraren. Läroboken är grundlig och har oftast genomlysts av andra pedagoger och sakkunniga, vilket gör den till det självklara arbetsinstrumentet som är till gagn för elever, lärare och inte minst för föräldrarna. Föräldrarna glöms bort i diskussionen. En god lärobok ger föräldrarna möjlighet att stötta sitt barn i dess utbildning. Det är svårare när eleverna kommer hem med lösblad och oklara mål för projekt eller läxor. Det behövs ett kvalitetssäkringssystem för den stora mängd av läroböcker som finns och det bör utvecklas utifrån det innehåll som finns i läroplaner och kursplaner. Hur detta kan ske på bästa sätt bör utredas av regeringen.
mot · GZ02Ub426 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elevers rätt att överklaga slutbetyg i och kursbetyg på gymnasiet. föreslog att elever ska få rätt att överklaga de viktiga slutbetygen i och kursbetygen på gymnasiet. Det var ett logiskt besked. Att elever får möjlighet att ompröva betyg skapar ökad rättvisa och är en viktig rättssäkerhetsfråga. De allra flesta lärare sätter korrekta betyg, men det måste finnas en möjlighet att få sin sak prövad. kan elever inte få betygen omprövade om de varit missnöjda med lärarens bedömning. Betygsättning är en myndighetsutövning som har stor betydelse för elevens framtid. Betygen påverkar elevens möjlighet till val av olika inriktningar på gymnasiet och utbildningar på högskolan. Betygsättning borde, precis som all annan myndighetsutövning, kunna omprövas. Alliansregeringen har i den nya skollagen infört en skyldighet för läraren att ändra ett betyg om det är uppenbart oriktigt, om det kan ske snabbt och enkelt. Den elev som inte får sitt betyg ändrat av läraren borde också ha möjlighet att få betyget omprövat av rektorn. Om rektorn finner att betyget är oriktigt ska det kunna ändras. Rektorn ska vid beslutet ta stöd av meriterade och erfarna lärare. Rektorns ändring av betyget får dock inte innebära att betyget sänks. Omprövningen av betyget förutsätter att det finns en dokumentation av elevens kunskaper att utgå ifrån. Därför måste kraven på dokumentation förtydligas, vilket också kommer leda till ökad transparens i betygsättningen. Detta är inte helt okomplicerat. Det finns en del problem med införandet av en omprövningsmöjlighet för betyg som måste tas på allvar. Det handlar bland annat om att det kan bli för stor fokusering på provresultat och kan skapa onödigt stor byråkrati. Men min bedömning är ändå att elevernas rättssäkerhet väger tyngre än de problem som kan uppkomma och jag är övertygad om att det går att lösa dessa problem. Alliansregeringen genomför nu en mängd åtgärder som på olika sätt syftar till att höja kvaliteten i betygsättningen. Det handlar bland annat om tydligare kunskapskrav i kursplanerna och om krav på att enbart legitimerade lärare ska få sätta betyg. Jag ser införandet av omprövning av betyg som ytterligare ett steg i denna riktning. Det bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02Ub427 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt göra en översyn av examensmålen för socionomutbildningen. Enligt den undersökning som gjorde 2010 på sina medlemmar socionomerna trodde var tredje socionom att de skulle få kritik om de utsattes för en granskning. Var femte ansåg att deras utredningar inte höll tillräckligt hög kvalitet. Socionomer är en mycket viktig del av vårt välfärdssystem. De ska göra väl avvägda beslut och deras avvägningar betyder oändligt mycket för den enskilda individen. Det är viktigt att de rustas genom sin utbildning för att få den professionella självsäkerhet som krävs för dessa livsviktiga bedömningar. I många fall berör det ungas uppväxtvillkor, och i undersökningen visade det sig att trots att många av socionomerna jobbar med barn och ungdomar upplevs att de inte har fått lämplig undervisning och utbildning i botten för att bemöta problematiken. Jag anser att de nya siffrorna visar är alarmerande och därför bör en översyn av examensmålen för socionomutbildningen skyndsamt göras.
mot · GZ02Ub428 · 2011-10-03 00:00:00 — Avveckling av CSN samt avskaffande av fribeloppet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet för lånedelen i studiemedlen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avveckla . Höjningen av det s.k. fribeloppet är en välkommen åtgärd i jakten på ett mer rättvist studiemedelssystem. Med detta sagt är det fortfarande märkligt att det överhuvudtaget finns ett tak för hur mycket en student får lov att tjäna för att beviljas studiemedel. En student som vid sidan av sina studier arbetar bidrar till statens inkomster genom att betala skatt på sin förvärvsinkomst men får lägre, eller inget studiemedel under terminen. Dessutom är studenter heller inte berättigade till bostadsbidrag om de arbetar. Utöver detta är givetvis också arbetslivserfarenhet som studenter skaffar sig vid sidan av sina studier värdefull när de sedan ska ut i heltidsarbete efter avslutade studier. Att studenter får en stark förankring i arbetslivet är mycket välkommet och många studenter väljer att arbeta för att delfinansiera sina studier, vilket inte kan ses som annat än positivt. Eftersom det finns tydligt uppsatta mål om vilka studieresultat som krävs för att vara berättigad till studiemedel finns det inget fog för varför den enskilde studenten inte själv ska få lov att besluta hur mycket denne klarar av att arbeta utanför sina studier. Naturligtvis är det befogat att den del av studiemedlet som utgörs av bidrag inte beviljas den som försörjer sig, helt eller delvis, på att arbeta. Däremot är det enda rimliga att fribeloppet, dvs. studiemedelssystemets tak för arbetsinkomster, avskaffas på den del av studiemedlet som utgörs av lån. Det ska löna sig att arbeta. CSN har fått utstå hård kritik, något som lett till att myndighetens rykte blivit skamfilat. Kritiken har i huvudsak baserats på myndighetens låga servicenivå och bristfälliga tillgänglighet. Myndigheten har genomgått stora organisatoriska förändringar men syftet att höja servicenivån och förbättra tillgängligheten har ej uppnåtts. Väntetid för inkommande telefonsamtal samt handläggningstider för ansökningar är oacceptabla. Läget blir inte bättre av att myndigheten endast har kontor på 14 orter runt om i landet då detta för många studenter innebär att inte heller personliga besök utgör ett alternativ till den telefonbaserade kundtjänsten. Myndighetens kontor har dessutom starkt begränsade öppettider. Det svenska studiemedelssystemet med CSN som ensam aktör fungerar alltså enligt vår mening synnerligen dåligt. Banker och andra kreditinstitut med en starkare kundorientering är därför bättre lämpade än CSN att i ett system med konkurrens ansvara för administrationen av studiemedelssystemet. Statens roll bör begränsas till att bevilja lån och garantera återbetalning. En översyn av lagstiftningen rörande fribeloppsgränsen är med anledning av detta angelägen liksom en översyn av lagstiftningen kring dagens monopol.