ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02So281 · 2011-09-22 00:00:00 — Samordna olika instanser i samhället för att underlätta för äldre tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om biståndsbedömningar för äldre. har jag fått ta del av äldres oro inför faktumet att det, när man blir gammal och sjuk, kan vara förvirrande att veta vilken instans man ska vända sig till för att få hjälp, t.ex. efter en sjukhusvistelse. Äldre har beskrivit hur man riskerar att bollas mellan olika instanser och hur detta skapar oro och förvirring. Är man dessutom orkeslös fördjupas naturligtvis denna oro. Man ska kunna känna en trygghet i att alltid få åldras med värdighet, även när hälsan sviker. När man behöver vård och omsorg ska den finnas till hands med kvalitativ och tillgänglig vård. Om en äldre person som varit frisk råkar ut för en olycka eller sjukdom som får en tids sjukhusvistelse till följd kan det bli mycket problematiskt att veta vad som ska hända efter vistelsen. Det kan hända att den äldre inte kan bo kvar i hemmet utan att få hjälp. Vill det sig riktigt illa kanske personen i fråga inte klarar av att bo i sitt eget hem längre. För att få hjälp med en vårdplan eller biståndsbedömning måste man vända sig till olika instanser inom kommun, landsting och . För att underlätta för den äldre bör det finnas en kontakt som den sökande kan vända sig till för biståndsbedömningar och andra kontakter. Kommunen, och borde samordna med denna kontakt för att underlätta för den äldre. I ett par av socialdemokratiskt styrda kommuner har det gjorts försök med vårdlotsar för äldre. Alla erbjöds ett hälsosamtal med uppföljning vid . Där går man igenom risker i hemmet och vad man kan göra för att hålla sig vid god vigör, och den äldre får chansen att ta grundläggande hälsoprover. Syftet är att förebygga ohälsa, att påverka livsstilsfaktorer och riskfaktorer i den äldres omgivning samt att tidigt upptäcka begynnande sjukdom. Regeringen bör med det ovan sagda se över möjligheten att samordna olika instanser i samhället till gagn för den äldre.
mot · GZ02So282 · 2011-09-28 00:00:00 — En ny parlamentarisk socialutredning behövs tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att göra en ny parlamentarisk socialutredning. Det sociala lagstiftningssystemets ramverk återfinns i socialtjänstlagen. Det stora förarbetet gjordes av en utredning som lade fram sitt slutbetänkande med regeringsproposition ungefär (under dåvarande borgerligt styre). Ungefär gjordes en revision med åtföljande omdatering av lagen till 2001. Socialtjänstlagen är i sina huvuddrag en lagstiftning med på nacken. Det har skett så stora förändringar i samhället att det motiverar en ny stor parlamentarisk utredning. Utsatta barn måste få ett ännu starkare stöd i lagstiftningen. I den mån det finns oklarheter med sekretesslagstiftning, diskrimineringslagstiftning eller andra lagar, som hindrar ett effektivt ingripande när barn far illa måste sådana oklarheter undanröjas. Gruppen fattiga ensamstående föräldrar ökat på ett alarmerande sätt. Systemet med underhållsstöd behöver ses över och underhållsstödet måste utökas och gärna säkras med indexuppräkning eller liknande system. Andra former av stöd såsom kontaktfamiljer behöver lyftas fram. Systemet med försörjningsstöd behöver ses över. Det är exempelvis orimligt att fler skall behöva få försörjningsstöd på grund av det under borgerligt styre delvis nedmonterade socialförsäkringssystemet. Införandet av en riksnorm för försörjningsstöd var kanske en nödvändig reform , men riksnormen behöver ses över. En sådan lagstiftning med en miniminorm innebär en olycklig utveckling där nästan alla kommuner hamnar på miniminormen utan tillräcklig hänsyn till lokala förutsättningar. Missbruk av alkohol, narkotika och läkemedel kostar samhället enorma belopp och orsakar ett stort lidande. Lagstiftningen ger på papperet polisen, som ofta är den instans som möter människor i utsatthet, möjlighet att initiera ett omhändertagande för att rädda missbrukares liv och hälsa. Det fungerar dock inte så väl i praktiken, vilket statistik visar. Antalet kvalificerade s k LVM-hem för vård har minskat trots det stora behovet. Lagstiftningen behöver ses över så att missbrukare kan få hjälp . De äldres rättigheter till vård och omsorg via hemtjänst eller vårdboende regleras i socialtjänstlagen. Vi riskerar att hamna i ett retorikgap när andelen äldre pensionärer (över 80) snart mer än fördubblas och resurser skall finnas i teorin men det blir köer i praktiken. Nya lösningar behövs för att klara behovet och lagstiftningen kan behöva modifieras. är det rätt tid att se över system och lagstiftningar i en ny parlamentarisk socialutredning.
mot · GZ02So283 · 2011-09-28 00:00:00 — En nationell kommission för jämlik hälsa tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell kommission för jämlik hälsa. De stora hälsoskillnaderna i är djupt orättvisa och extremt kostsamma för samhället. Människors hälsotillstånd påverkas inte bara av individuella levnadsvanor utan också av samhälleliga faktorer såsom möjligheten till utbildning, sysselsättning, social delaktighet och tillgång på hälso- och sjukvård. Öppna jämförelser av folkhälsan i (SKL 2009) visar att det finns stora hälsoskillnader mellan individer och mellan olika delar av landet. Även inom regioner förekommer orättfärdiga hälsoklyftor. På uppdrag av WHO presenterade en rapport, kallad Closing the Gap, som studerat fördelningen av den globala hälsan i världen. Uppmaningen till världens länder var att genast påbörja ett omställningsarbete för att minska sociala orättvisor och öka befolkningens hälsa. Den gav i uppdrag att ta lärdom och intryck av kommissionens arbete. Slutresultatet av det arbetet var dock en besvikelse. Andra länder och städer har dock visat sig vara betydligt mer offensiva i frågan. I tillsattes en kommission motsvarande WHO:s , kallad Health Lives, som presenterat sitt arbete. I har den socialdemokratiska majoriteten tillsatt en kommission med forskare, politiker och andra experter för att identifiera skillnader i hälsa mellan olika stadsdelar samt presentera lösningar på hur hälsoklyftorna kan minska. borde det vara dags för som nation att göra detsamma. Regeringen bör därför tillsätta en kommission för jämlik hälsa. Uppdraget ska vara att identifiera oacceptabla förhållanden som leder fram till skillnader i befolkningens hälsa samt ta fram förslag på hur vi kan minska hälsoklyftorna. Uppdragets omfattning ska vara brett. Det kan handla om att studera ojämlika förhållanden i vården som leder till kortare livslängd beroende på var i landet man bor. Men det kan också handla om att granska den ekonomiska politiken och hur den påverkar människors livschanser och möjligheten till en bättre hälsa. Kommissionen bör ha en bred sammansättning och bestå av exempelvis förtroendevalda, forskare, representanter från vården och näringslivet.
mot · GZ02So286 · 2011-09-23 00:00:00 — Stöd och hjälp till medberoende tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att inkludera hjälp och stöd till medberoende i behandlingen av människor i missbruk. Olika slags drogberoende är ett av vår tids största hälsoproblem. Mer än 500 000 svenskar beräknas vara alkoholberoende. 250 000 är beroende av lugnande eller smärtstillande medel och 40 000 är narkotikaberoende. Blandberoende har blivit allt vanligare och andelen kvinnor med alkohol- eller tablettberoende har ökat kraftigt . Detta gör att många familjer, anhöriga, vänner och arbetskamrater till de sjuka personerna berörs direkt eller indirekt. Man har räknat att fyra fem personer runt varje missbrukare dras in i dennes sjukdomsyttringar och sjukdomsförlopp på ett eller annat sätt. Alla dessa närståendes lidanden har uppmärksammats förhållandevis dåligt, och forskning på deras problem har varit och är fortfarande endast sporadisk och mycket bristfällig. En make, maka eller ett barn till en aktiv missbrukare är medberoende i missbruket, medberoende därför att man ställer upp och skyddar, ljuger och hjälper så att missbrukaren kan få missbruka ifred. Eventuella rykten dementeras eftersom den medberoende inte ens själv förstår vad det handlar om. Ju mer den som är medberoende ställer upp, desto mer kan missbrukaren missbruka. Under en medberoendes fasad av kontrollerat beteende döljs nedstämdhet, oro, depression, lagrad ibland av förnekelse, stöd till barnen, skydd åt hela familjen från insyn av grannar, vänner, chefer, socialarbetare. Den långvariga psykiska pressen har lett till psykiska besvär i form av fobier, panikångest, tvångstankar och sömnsvårigheter. Listan kan göras lång. Därtill kommer otaliga psykosomatiska besvär som stressmage, spänningshuvudvärk, migrän, andningsbesvär, spänningar i nacke och rygg och en mängd andra åkommor som leder till försämrat immunförsvar med många infektioner, hudåkommor och så vidare. Om och när den beroende får hjälp tar samhället för givet att den medberoendes problem är lösta, men det är långt ifrån fallet. Den beroende har fått hjälp ut ur sitt missbruk och sitt beteende medan den medberoende är fast i samma mönster. Det saknas riktlinjer och bestämmelser som ger de medberoende rätt att få hjälp och stöd och de glöms ofta bort efter samhällets insats mot missbrukaren. Det borde vara en självklar del i varje verksamhet som bedriver behandling för missbruk att även inkludera de medberoende i sitt arbete och ge dem hjälp och stöd. Det skulle underlätta livet för både den som blivit drogfri och dennes anhöriga.
mot · GZ02So287 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om valfrihet i vården. Obligatoriskt vårdval infördes i . Tanken med systemet var att det skulle utformas så att alla utförare behandlades lika. Invånarnas val av till exempel husläkarmottagning fick inte begränsas till ett visst geografiskt område inom ett landsting och ersättningen skulle följa den enskildes val av utförare. Det grundläggande syftet med reformen var att stärka patienternas valfrihet, stimulera mångfald och flytta makten från till patienterna. kan patienterna skriva sig hos en husläkarmottagning på två sätt, genom aktiv eller passiv listning. En aktiv listning innebär att patienten själv väljer vårdcentral inom sitt landsting. Det kan vara en privat eller landstingsdriven mottagning. Genom att öppna för fler aktörer inom vården skapas en ökad konkurrensutsättning. Det ger en positiv stimulans som leder till mer utvecklad verksamhet, bättre service, bättre ekonomi och mer upplevd kundnytta vilket ligger i linje med reformen. En passiv listning innebär istället att anvisar dig till en vårdcentral som ligger i din geografiska närhet. I utvärdering av vårdvalet har man uppmärksammat att man att i exempelvis och enbart har hänvisat passiv listning till vårdenheter som drivs av . Det gör att privata aktörer inte kan konkurrera på lika villkor när egen verksamhet har förtur i vårdvalssystemet. Konkurrens ska ske på lika villkor för all offentligt finansierad primärvård. Vi föreslår därför att regeringen ska verka för att aktiv listning införs som enda system inom vårdvalet och därmed bidra till att makten flyttas från landstingen till patienterna.
mot · GZ02So288 · 2011-09-30 00:00:00 — Information och samtycke vid förlossningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av hälso- och sjukvårdslagstiftningen vad gäller information och samtycke vid förlossningar. Enligt föder mellan av alla kvinnor i barn under sitt liv och i genomsnitt föds det 1,98 barn per kvinna. Det finns ingen förlossning som är den andra lik. I många fall går förlossningarna bra och känns positiva, ibland kan dock förlossningarna vara mer komplicerade och förlossningsupplevelserna istället vara negativa. Enligt hälso- och sjukvårdslagen har patienter rätt till individuellt anpassad information om bland annat de metoder för undersökning, vård och behandling som finns att tillgå. När det finns flera behandlingsalternativ, som står i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet, ska patienten ges möjlighet att välja det alternativ som han eller hon föredrar. Som huvudregel ska informationen istället lämnas till en närstående till patienten om den inte kan lämnas till patienten. Under förlossningar kan, eller behöver, vårdpersonalen ofta sätta in olika typer av behandlingar. Detta för att till exempel lindra smärta eller påverka förlossningsförloppet. Det är av stor vikt att i första hand mamman och i andra hand en närstående, i fall då det är möjligt, är informerad och kan samtycka till olika behandlingar. Till exempel vill mammorna att vårdpersonalen säger till innan det är för sent att få ryggbedövning. Muntligen eller i ett i förhand skrivet förlossningsbrev kan den gravida kvinnan informera vårdpersonalen om hur hon ställer sig till olika typer av behandlingar och hur hon ser på sin förlossning. Det kan till exempel röra sig om hennes inställning till olika former av smärtlindring, om hon godkänner att praktikanter närvarar under förlossningen och vem hon vill ska ta beslut om behandling för det fall hon har svårt eller är oförmögen att göra det själv. I praktiken är det dock inte självklart att hennes önskemål följs. Jag föreslår att regeringen verkar för att den nuvarande hälso- och sjukvårdslagstiftningen ses över för att trygga kvinnors situation vid förlossningar och att deras, eller deras närståendes, rätt till information och samtycke i samband med förlossningar stärks.
mot · GZ02So289 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om säkerställandet av rätten till skyddat boende för pojkar och unga män som utsätts för hedersrelaterat våld. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla organisationer som beviljas medel för arbete mot hedersrelaterat våld måste ha ett tydligt hbt-perspektiv i sitt arbete.1 1 Yrkande 2 hänvisat till AU. Många unga kvinnor, men också unga män, drabbas av hedersrelaterat våld i vårt land. Bakom våldet mot männen är skälet inte sällan deras sexuella läggning eller könsidentitet. Det framgår av RFSL Ungdoms och Almaeuropas intervjustudie Hbt och heder en intervjustudie med unga hbt-personer som lever i familjer med hedersnormer. Studien visar en näst intill total avsaknad av skyddsnät för personer som drabbas av hedersrelaterat våld på grund av sin sexuella läggning eller könsidentitet. När de söker hjälp och skydd hänvisas de till att söka en bostad. Det finns en brist på skyddade boenden som har fokus på detta problem och de unga männen blir placerade tillsammans med missbrukare eller hamnar på vandrarhem. Regeringen bör därför ge i uppdrag till att ta fram riktlinjer för arbete med mäns våld mot kvinnor, samkönat partnervåld och hedersrelaterat våld. Där behöver rätten till skyddat boende säkerställas för unga homosexuella män och par. De måste också kunna åtnjuta sekretesskydd i de fall föräldrar och andra familjemedlemmar är förövare. I det arbetet behöver också synen på vem som är offer och förövare ses över. Riktlinjerna behöver också granska vistelsebegreppet, där ny lagstiftning trädde i kraft , men där stöd till de barn och unga som drabbas av hedersrelaterat våld måste säkerställas, oavsett i vilken kommun de söker hjälp. Kommunerna måste säkerställa rätten till skyddade boenden för homosexuella unga män och par som är utsatta för hedersrelaterat våld. De har också ett ansvar efter den akuta situationen att erbjuda ett långsiktigt stödprogram. Alla barn och unga ska få samma rätt till skydd oavsett var man bor i landet. Socialtjänstlagen ger våldsutsatta kvinnor och deras barn rätt till stöd från landets kommuner, vilket är bra, men det behöver också inbegripa unga homosexuella män och par som utsatts för hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen har gjort flera satsningar för att förebygga hedersrelaterat våld, vilket är positivt, men dessa insatser har inte har nått gruppen hbt-personer. För att säkerställa att även hbt-personer nås av de insatser som görs bör alla projekt mot hedersrelaterat våld som finansieras av länsstyrelser och innehålla ett tydligt hbt-perspektiv. För att beviljas offentliga bidrag för att arbeta mot hedersrelaterat våld måste det vara ett krav att arbeta för alla människor oavsett kön, sexuell läggning eller könsidentitet. Detta innebär att organisationer som uppbär bidrag för att arbeta mot hedersrelaterat våld även måste arbeta för hbt-personer.
mot · GZ02So290 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa exponeringsförbud för tobaksvaror i butiker och om att tobak bör säljas under disk. I Cancerfondens rapport kan man läsa att lungcancer inklusive cancer i luftstrupe, bronker och lungsäck är den fjärde vanligaste cancersjukdomen hos både män och kvinnor. ställdes fler diagnoser hos kvinnor än hos män, 1 787 diagnoser hos män och 1 792 hos kvinnor. Incidensen har ett starkt samband med rökvanor. Lungcancer har ökat stadigt hos kvinnor. fick fler kvinnor än män diagnosen lungcancer. Skillnaden mellan kvinnor och män speglar de rökvanor som funnits i samhället . rökte långt fler män än kvinnor; är det fler kvinnor än män som röker. Drygt 3 500 personer dog av lungcancer . Hos kvinnor har lungcancer som dödsorsak ökat med . I de nordiska länderna sammantaget inträffar drygt 11 000 dödsfall på grund av lungcancer. Antalet insjuknade minskar för män men ökar för kvinnor sett över hela . Överlevnaden vid lungcancer är låg i alla nordiska länder. För framtiden kommer vi att behöva en effektiv tobaksprevention för att kunna minska antalet personer som insjuknar i lungcancer. Det vanligaste skälet till att ungdomar börjar röka är att kompisar röker. Men vad kan då få ungdomar att sluta röka? Högre pris på cigaretter är ett sätt. Ett annat sätt är att göra det svårare att få tag på cigaretter. Man vet att rökare förlorar i snitt åtta till av sitt liv och dessutom löper risken att oftare drabbas av en stor mängd allvarliga sjukdomar. Den passiva rökningen är långtifrån hälsosam. Risken blir större att drabbas av astma, allergier, infektioner och även cancer. Samhällets kostnader för sjukvård, och produktionsbortfall och sjukskrivningar är mycket stora. Sammanfattningsvis för användningen av tobak med sig många negativa konsekvenser både för den enskilde och för samhället. Men vi vet också att tobakens skador till är förebyggbara. Om tobak skulle introduceras som en ny produkt på marknaden så skulle den inte passera några kontrollmyndigheter med den lagstiftning som finns . Tobak skulle helt enkelt inte få säljas i . Ett förbud mot exponering av cigaretter i butiker är något som man vet är effektivt för att minska impulsköpandet både bland vuxna och bland ungdomar som inte är dagligrökare. Detta har många länder redan bestämt sig för att införa. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GZ02So292 · 2011-09-30 00:00:00 — Legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården. Det ställs höga krav på kuratorer inom hälso- och sjukvården. En majoritet av kuratorerna har förutom sin grundutbildning även fortbildning inom steg 1 eller psykoterapiutbildning. Vad kan då en legitimation ha för värde? Den ger naturligtvis garantier för att personalen har en viss kompetens och den utgör en varudeklaration vad beträffar kvalifikationer. Att vara kurator inom hälso- och sjukvård innebär att man arbetar inom väldigt många olika verksamhetsområden inom sjukvården. Vi vet också att den psykosociala tyngden som finns inom vård och omsorg också efterfrågar mer av kuratorns kompetens. Den är absolut nödvändig för att tillvarata och erbjuda patient och anhöriga en professionell behandling. För patienten är det viktigt med kvalitet och att den dessutom ska vara kvalitetssäkrad. Det ska inte spela någon roll var man i vården möter en kurator man ska vara garanterad likvärdigt stöd. Kuratorn kan med sin kompetens bidra till att förkorta lidande och förebygga kostsamma sjukdomsperioder. Vi vet ju att av befolkningen i sägs lida av psykisk ohälsa. Det finns ett klart samband mellan den sociala situationen och sjukdomstillståndet. Vi får inte glömma att de allra flesta yrkesgrupperna inom sjukvården har legitimation. Legitimationen är ju beviset på samhällets krav på kvalitet, kompetens och erfarenhet. av kuratorerna är vidareutbildade socionomer. Men trots att disciplinen socialt arbete är en etablerad vetenskap, att socionomutbildningens längd, forskningsanknytning och vetenskapliga förankring överensstämmer med kraven på legitimation för övrig personal inom hälso- och sjukvården, är kuratorerna ännu inte legitimerade. Vi måste värna den psykosociala kompetensen inom hälso- och sjukvården. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GZ02So293 · 2011-09-30 00:00:00 — Barn till missbrukande föräldrar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nödvändigheten av att utreda vilka resurser som behövs i kommunerna för att rehabiliterande verksamhet riktad till barn till alkoholmissbrukande föräldrar ska genomföras på bästa sätt. Enligt beräkningar från växer vart femte barn upp i hem med föräldrar som dricker för mycket och därav upplever stor oro. Det handlar om 385 000 barn som växer upp med föräldrar som har ett missbruk eller ett riskbruk av alkohol. Förutom det lidande som drabbar ett barn som växer upp med missbrukande föräldrar vet vi av forskning att dessa barn löper fem gånger högre risk än andra barn att själva hamna i missbruk och kriminalitet. För att förhindra framtida missbruk och kriminalitet måste dessa barn uppmärksammas och nås med särskilda insatser. Regeringen genomför flera insatser på detta område, vilket naturligtvis är positivt. har regeringen gett i uppdrag att fortsatt stödja mödra- och barnhälsovårdens arbete med att informera blivande föräldrar om riskerna med alkohol, narkotika, dopning och tobaksbruk under graviditeten. Institutet ska bland annat upprätthålla de nätverk av barnmorskor och annan berörd personal som bildats inom det tidigare så kallade riskbruksprojektet och det arbete som har skett inom det nationella tobaksuppdraget för att utveckla det förebyggande arbetet inom mödra- och barnhälsovården. Det har också blivit klart med en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting om stöd till utveckling av ett förstärkt barn- och föräldraperspektiv i missbruks- och beroendevården. De kommunala insatserna måste förstärkas gärna i samarbete med ideella organisationer. En allmänt högre kunskap och beredskap hos alla som arbetar professionellt med barn, till exempel förskolelärare, fritidspedagoger och skolpersonal, behövs också. Generellt tycker barn att det är obehagligt när deras föräldrar dricker. När föräldrarnas beteende ändras känner de inte längre igen mamma eller pappa. Det finns därför goda skäl för alla föräldrar att fundera över hur alkoholvanorna uppfattas av barnen. Därför behöver det ytterligare utredas hur kommunerna på bästa sätt kan rikta sin verksamhet för att informera föräldrar om riskbeteenden, åtgärder och rehabilitering vid missbruk och hur information till barn till alkoholmissbrukande föräldrar effektivast och enklast görs.