ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02K263 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om villkoren för generaldirektörer. Generaldirektörer och andra myndighetschefer utses i regel av regeringen på förordnanden som gäller , vilka kan förlängas två gånger à . Som generaldirektörer har de det yttersta ansvaret för en myndighet, ett arbete som innebär ett stort ansvar men som också kräver stor integritet mot regeringen som de verkar under. Regelverket kring de villkor som en generaldirektör verkar under är ovanligt generöst. Att de har en bra lön, , är inte det mest upprörande. Däremot är det så att regeringen, som deras arbetsgivare/uppdragsgivare, inte kan entlediga dem, eller på ren svenska, avskeda dem. Om det är så att regeringen inte är nöjd med en generaldirektör eller om en nytillträdd regering väljer att lägga ner en myndighet så sitter man där med en generaldirektör som kan ha upp till förordnande kvar, med full lön . En granskning som gjorde visar att det finns flera generaldirektörer som lämnat sitt uppdrag med kvar på sitt förordnande. Den med längst förordnande har fram till . har regeringen löst dessa fall med att göra dem till generaldirektörer i . Några av dem har fått i uppdrag att göra utredningar. är det flera av dem som helt saknar arbetsuppgifter. Det framstår som mycket märkligt med tanke på att dessa personer oftast är synnerligen kompetenta personer. Att inte regeringen, som i så många andra fall hävdar att de har så ont om resurser och pengar i , kan ordna kompetenta arbetsuppgifter till denna grupp finner vi vara mycket märkligt. Denna situation är orimlig och riskerar att allvarligt skada allmänhetens förtroende för uppdragen. Det sänder ut signaler att det finns en oavsättlig elit som får full lön, en lön som för de allra flesta svenskar är något man bara kan drömma om. Det är rimligt att se över villkoren för generaldirektörer och införa en klausul som innebär att de kan sägas upp av regeringen. Det vore då rimligt att de fick ett avgångsvederlag, beroende de varit generaldirektör, som är gängse i arbetslivet, kanske . Det är ganska vanligt att en uppsagd person får avgångsvederlag, och det är rimligt att också en före detta generaldirektör får detta. Om regeringen driver en hård arbetslinje mot vanliga människor borde också regeringen tillämpa denna arbetslinje på generaldirektörer. Allt annat är orimligt. Regeringen lämnade en skrivelse till om utnämningspolitiken där de bland annat tog upp frågan om en översyn av anställningsvillkoren för myndighetschefer. Regeringen gör där den rätta iakttagelsen att anställningsavtalen är föråldrade och att det är sedan man gjorde en översyn senast på detta område. Regeringen utsåg en utredare, , som fick att komma med förslag. Utredningstiden har dock förlängts och det senaste beskedet är att utredningen ska vara klar . Därför vill vi med denna motion föreslå att ge regeringen tillkänna vad som anförs i denna motion.
mot · GZ02K264 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fördelning av anslag till kontroll av djurskydd. kritiserade i län de 12 kommunerna för att ha prioriterat djurskyddet lågt. Det gjorde man för att kommunerna i län hade sammanlagt tio anställda med ansvar för djurskydd. ansåg det vara för lite. Det krävdes minst 14 tjänster för att klara kontrollerna enligt uppfattning. tog över ansvaret från kommunerna. Då bestämde alliansregeringen att län skulle få ett anslag som räckte till fem tjänster. Efter det har anslaget höjts och räcker det till åtta tjänster. En klar försämring och långt ifrån de 14 som sagt sig behöva. Anledningen till situationen är att länsstyrelserna får anslag baserat på antal kommuner och hur många människor som bor där. län har ett högt antal djur per invånare jämfört med resten av landet, vilket man då inte får tillräckligt med pengar till.Bristen på inspektörer gör att de i första hand måste koncentrera sig på anmälningar och åka på utryckningar. Det gör att det kan dröja 25 till för djurskyddsinspektörer i län att återkomma på en rutinkontroll till en lantbrukare med dagens bemanning. Detta är naturligtvis inte godtagbart. Länsstyrelserna måste få anslag i förhållande till antal djur i ett län. Det säger sig självt när det är djurskydd som avses. Detta måste ge regeringen till känna.
mot · GZ02K267 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska antalet myndigheter. Till varje departements ansvarsområde hör ett antal statliga myndigheter. Polisen, och är några exempel på statliga myndigheter. Det är myndigheterna som ska tillämpa de lagar och utföra den verksamhet som riksdag och regering har beslutat om. Minskningen av myndigheter har främst skett genom sammanslagningar till så kallade enmyndigheter. fanns det 387 myndigheter, tabellen nedan visar antalet myndigheter . Källa: Regeringen, . Regeringen har gjort förändringar vad gäller både förändringar i myndighetsstrukturen och förslag om ökad styrning av myndigheternas informationsarbete. Vi anser att detta är ett viktigt arbete i rätt riktning. Målsättningen måste vara att minska antalet genom sammanslagningar eller nedläggningar av överflödiga myndigheter. Det finns fortfarande för många myndigheter med tvivelaktiga arbetsuppgifter och stora kostnader. Frågan är om alla dessa myndigheter behövs och vad de har åstadkommit. En del av våra myndigheter sysslar med opinionsbildning andra har tillsatts på områden där politiken har brustit, , Forum för levande historia, för att nämna några. Opinionsbildande myndigheter är ett demokratiproblem. Ansvaret för opinionsbildning i ett demokratiskt samhälle ska inte vara en statlig uppgift utan ligga hos enskilda människor, intresseorganisationer, partier, medier m.m. Det är viktigt att våra myndigheter får ett tydligt uppdrag och inte fungerar som opinionsbildare. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02K269 · 2011-10-03 00:00:00 — Driftsstöd till tidningar knutna till politiska partier tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa allmänt driftsstöd till tidningar knutna till politiska partier. Presstödet syftar till att säkra en mångfald av röster i dagspressen. Det allmänna driftsstödet ska gå till allmän nyhetstidning eller publikation av dagspresskaraktär med reguljär nyhetsförmedling eller allmänpolitisk opinionsbildning. Normalt ska den komma ut med minst ett nummer och ha ett innehåll som i huvudsak är skrivet på svenska samt i huvudsak distribueras inom landet. Med dagstidning avses inte en tidning vars redaktionella innehåll till övervägande del är inriktat på avgränsade intresseområden eller delar av samhället, exempelvis näringsliv och affärsverksamhet, konsumentpolitik, miljöfrågor, idrott, friluftsliv eller frågor med anknytning till kyrkoliv och religion. Frågan om presstödet har ofta fokuserat på stödet relativt EU-regler, storstadspressens regler och likaså i vad mån det snedvrider konkurrensen på ett otillbörligt sätt. Men den fråga som mindre diskuterats är om stödet ska gå till tidningar knutna till partier och som delvis kan ses som medlemstidningar. Partierna får i särskild ordning partistöd för att bland annat säkra information och kontakt med väljarna. Det måste även betraktas som stöd för det fall partierna beslutar om utgivning av tidningar med prenumeration till medlemmar m.fl. Presstödet kan knappast sägas ha tillkommit för att upprätthålla tidningsutgivning direkt knutet till olika partier med medlemstidningens karaktär. Snarare har det syftat till att säkra en mångfald av röster i dagspressen, även dagspress som kan ha en politisk färg på ledarsidan. I den översyn av presstödet som aviserats bör denna fråga behandlas och om det inte ingår i direktiven bör tilläggsdirektiv ges.
mot · GZ02K270 · 2011-10-03 00:00:00 — Översyn av vallagen för att klargöra offentlighetsprincipen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av den gällande vallagen m.m. Erfarenheterna av prövningen av överklaganden allmänna val visar tydligt på behovet av att göra en översyn av vallagen. Antalet överklaganden var rekordstort och var fler än det totala antalet överklaganden i samtliga tio val . Mycket talar för att detta ändå bara kan vara toppen på ett och att det som hände i valet kommer att leda till ännu fler överklaganden i kommande val. Inte minst har den ökade och förändrade förtidsröstningen påverkat utfallet. Det fanns en uttalad vilja i samband med övergången till kommunalt ansvar för förtidsröstningen att det inte fick leda till sämre möjligheter för människor att förtidsrösta. I syfte att göra lokalerna mer tillgängliga för väljarna har helt nya typer av lokaler växt fram. Det är välkommet med förnyelsen men är det viktigt att upprätthålla de krav som måste ställas på vallokalerna. Det finns inte skäl att ställa lägre krav på möjligheterna att upprätthålla valhemligheten, rätten att få rösta utan yttre påverkan m.m. när man förtidsröstar. Inriktningen bör istället vara att mer likvärdighet eftersträvas. Vallokalerna på valdagen och vallokalerna för förtidsröstning ska säkra väljarens fria och hemliga val med samma styrka. En av de frågor som uppmärksammades till följd av de överklaganden som inkom efter valet var hur den enskilde väljaren eller deltagande partier ska ha möjligheter att granska sammanräkning som gäller för överklaganden. Det framkom under granskningen att vissa länsstyrelser tolkar att det är offentlighetsprincipen som gäller medan andra gör andra bedömningar. Bakom detta ligger dels vallagens bestämmelser om överklaganden och tidsgränser för detta, dels bestämmelserna om förrättningens avslutande och när de särskilda omslagen får öppnas. Frågan är ifall valsedlarna är inkomna handlingar eller om de är skyddade av att ha lagts i omslag som inte får öppnas annat än om det gäller ny eller fortsatt rösträkning alternativt behövs för utvärdering av valet. I de fall som granskats visade det sig att i medgav granskning av valsedlar men i motsatte sig detta. Denna fråga är viktig att klargöra då det i förlängningen handlar om att den sammanräkning som gjorts av måste kunna granskas av dem som har rätt att överklaga inom den tid som angetts. Öppenhet och transparens vid sammanräkningen är säkrad men inte för efterhandsgranskning . Detta är otillfredsställande och bör rättas till i en kommande översyn av vallagen.
mot · GZ02K274 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa utjämningsmandat i kommunalval. I samband med valet uppmärksammades ett antal problem och svagheter i det svenska valsystemet. Ett av dessa problem är de kommunala valkretsarna som i flera fall leder till oproportionella fördelningar av mandaten i kommunfullmäktige. Enligt vallagen ska kommuner med mer än 24 000 röstberättigade invånare delas in i två eller flera valkretsar. Mandaten fördelas sedan proportionellt inom dessa valkretsar men inte i kommunen som helhet eftersom det inte finns några utjämningsmandat i kommunalval. I senaste valet innebar detta till exempel att i med 18 705 röster fick ett mandat medan med 74 437 röster fick 16 mandat, dvs. enbart 4 652 röster per mandat. I vann koalitionen med M, FP, C, KD och MP över S och V med av rösterna, men på grund av valkretsindelningen avgjordes valet ändå till S:s och V:s fördel. Dessa båda exempel visar på orimligheten i att det, till skillnad från landstingsvalet, saknas utjämningsmandat i kommunalvalet. Med det låga antal ledamöter det ofta handlar om i kommunfullmäktigeförsamlingar går det aldrig att nå fullständig proportionalitet, men det går ändå att rätta till de värsta felaktigheterna genom att exempelvis låta av mandaten vara utjämningsmandat. Ett valsystem med utjämningsmandat även på primärkommunal nivå bör införas så att väljarnas vilja på ett bättre sätt avspeglas även i kommunalvalen.
mot · GZ02K275 · 2011-10-04 00:00:00 — E-legitimation vid röstning i allmänna val tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om e-legitimation vid röstning i allmänna val. bildades och har till uppgift att stödja och samordna offentliga sektorns behov av säkra metoder för elektronisk identifiering och signering. Denna utvecklig inom området är positiv, men teknikutvecklingen har redan nått långt vad gäller tillgänglighet, säkerhet och integritetsskydd. Med den teknik vi har kan e-legitimation användas vid röstning i allmänna val. Fördelarna är flera. Röstning med e-legitimation kan ersätta upptryckta valsedlar, vilket är en miljövinst. Röstningsförfarandet blir både smidigare och säkrare. Som bekant har det förekommit oegentligheter i fråga om valsedlar, och kuvert, och även rena misstag. Detta leder i sin tur till minskad risk för kostsamma omval. Identitetsförväxlingar minskar, ingen kan gå och rösta för någon annan. Rent konkret kan detta ske antingen genom elektronisk röstning i röstlokal eller genom att röstberättigande utför röstning via internet. Detta är en betydande demokratifråga, och det vore lämpligt att i samverkan med gemensamt utreder och prövar frågan om hur befintliga system för digital röstning kan användas vid röstning i allmänna val, liksom hur ett framtida allmänt digitalt röstningssystem kan användas vid röstning i allmänna val.
mot · GZ02K277 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samhällets myndigheter återkommande bör arbeta med värdegrundsfrågor som rör bemötandet av medborgarna. Demokratin är grunden i vårt svenska samhälle. Att alla människor har samma värde och har rätt att säga sin mening är grundläggande förutsättningar. Det är därmed samma värdegrund som ska styra samhällets handlingar i vårt land. Som enskild medborgare har jag rätt att förvänta mig att myndigheter och andra samhällsorgan bemöter mig på ett värdigt sätt, med hänsyn tagen till mig som individ. Det är emellertid inte alltid som medborgarna anser att de blir bemötta på ett värdigt sätt, när de har kontakter med myndigheter. Det kan också vara så att en myndighet bemöter på ett sätt, medan en annan bemöter på ett helt annat sätt. Det kan gälla telefontider och telefonkontakter, insamling av underlag för beslut etc. Det är angeläget att samhällets organ, exempelvis Arbetsförmedlingen, och återkommande arbetar med värdegrunden i bemötandet av medborgarna, så att varje person kan känna sig sedd och hörd i sina kontakter med myndigheten.
mot · GZ02K278 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheter att pröva inkomstgarantin för statsråd. Efter att statsråd har avslutat sina uppdrag är det möjligt för dem att få inkomstgaranti. Syftet med denna inkomstgaranti är att ge en inkomsttrygghet till dess att man hittat annat sätt att få en inkomst. Jämkning av garantin ska ske mot andra inkomster. Nuvarande regelverk gör det dock möjligt för personen i fråga att genom att bilda eget bolag undanhålla inkomster som inte påverkar inkomstgarantin, genom att t.ex. undvika att ta ut lön eller vinst från bolaget. Detta kan inte ha varit utgångspunkten när systemet med inkomstgarantin infördes. Därför borde det finnas en möjlighet för att granska den typen av agerande och vidta åtgärder mot det. Motsvarande möjlighet finns för gentemot riksdagsledamöter som uppbär inkomstgaranti.
mot · GZ02K279 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska antalet ledamöter i . har 349 valda ledamöter som ska representera sina valkretsar och väljare. Det innebär knappt 4 ledamöter i per 100 000 invånare. i relation till landets folkmängd är riksdag mycket stor, inte minst om man jämför med andra länder. I är det 3,25 ledamöter per 100 000 invånare, i endast 0,75 och i är det över en halv miljon invånare för varje kongressledamot. Alla dessa länder är väl fungerande demokratier. Det innebär att resonemanget ju fler ledamöter, desto bättre demokrati inte stämmer. Fokus borde istället ligga på att få en så kompetent och engagerad grupp ledamöter som möjligt. En minskning av antalet ledamöter skulle vara ett led i detta. Med färre riksdagsledamöter per tusen invånare skulle det innebära att invånarna kände till de folkvalda från sin region bättre och på så sätt skulle ansvar lättare kunna utkrävas. Man vet vem av ledamöterna som har det huvudgripande ansvaret för frågan och likaså vet ledamöterna att det är deras ansvar i och med att deras anonymitet minskar. Ökad kunskap och kännedom om ledamöterna och deras politik är gynnsamt för både väljare och folkvalda. Det är viktigt att belysa både fördelarna och nackdelarna med en minskning av antalet riksdagsledamöter. Kritiska röster menar att det inte går att ha kontakt med väljare i sin egen valkrets om man minskar , men med dagens tillgång till internet och den moderna it-utveckling som råder torde inte detta vara ett reellt problem, oberoende av geografiska avstånd. Reduktion av antalet riksdagsledamöter skulle troligen inte minska medborgarnas möjligheter att få kontakt med de folkvalda, utan snarare göra det mer tydligt vem som är företrädare. Genom att minska antalet ledamöter med 100 skulle landet ha 2,5 ledamöter per 100 000 invånare, och det är varken unikt litet eller mycket. Det finns ingen anledning att inte utsätta för granskning och effektivisering. är det svårt att finna någon negativ inverkan på den demokratiska processen eller kvaliteten i besluten. Det är av vitalt intresse att behålla en hög kvalitet på demokratin i , men den finns inte i ett stort antal riksdagsledamöter. I så fall borde det vara mer naturligt att öka antalet, något som ingen föreslagit. Det finns stora vinster i att minska antalet ledamöter. Frågan bör ses över av regeringen i lämpligt sammanhang.
mot · GZ02K282 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omlokalisera från till västra . har varit huvudstad och är det enda land i världen där en svensk ambassad inte ligger i huvudstaden. Den nuvarande svenska inställningen om status går tillbaka till , vilken innebar att hela med omnejd skulle betraktas som corpus separatum, med andra ord internationellt administrerad zon. Någon sådan avstyckning av kom dock aldrig till stånd. När det brittiska mandatet avvecklades och staten utropades anföll grannstaterna. Då intogs östra av medan västra förblev under judiskt styre. flyttade sin regering till västra . I västra är nu parlamentet, presidenten, högsta domstolen och departementen installerade utöver sociala och kulturella institutioner och myndigheter. ska förstås vara förlagd i samma stad som landet styrs från. EU:s och diplomater besöker regelbundet västra för officiella möten med israeler, vilket de facto i praktiken är ett erkännande av västra som huvudstad. skulle det vara naivt att tro att någon part i skulle acceptera som en internationell zon. Redan nu finns det svenska generalkonsulatet som betjänar de områden som är under palestinskt styre i östra . Ytterligare skäl till att omlokalisera ambassaden är att alla suveräna stater i världen har, enligt internationell lag, rätt att bestämma var deras huvudstäder ska förläggas. var en delad stad där israeler inte var tillåtna att besöka sina heliga platser i östra , oavsett trosinriktning. Efter sexdagarskriget blev en enad stad där har administrerat staden, vilket har inneburit att alla människor, oavsett trosuppfattning, varit garanterade att få tillgång till sina religiösa platser i hela staden. Detta visar att staten är mogen för att få ett erkännande att västra är dess huvudstad. En liknande motion behandlades under förra i betänkandet 2010/11:KU1 och fick avslag men min förhoppning är att motionen under detta kommer att antas av .
mot · GZ02K285 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hålla val till riksdag, kommuner och landsting på skilda valdagar. I har vi ett system med gemensam valdag för riksdag, landsting och kommuner. Valdeltagandet i de lokala valen är alltså nästan identiskt med riksdagsvalet, men den gemensamma valdagen har också ett demokratiskt pris. De lokala frågorna hamnar i skuggan av rikspolitiken och väljarna saknar därför ofta kunskap om partiernas lokala profil när de röstar i kommun- och landstingsvalen. Valrörelser i fokuserar, av naturliga skäl, på rikspolitiken och på sammansättning. Det finns därför en uppenbar risk att de viktiga lokala och regionala frågorna hamnar i skymundan av rikspolitiken. De omval som genomfördes i och blev i någon mån fullskaleexperiment med skilda valdagar och möjliggjorde verkligt lokala valrörelser. Att valdeltagandet blev lågt är däremot inget argument i sig för en gemensam valdag, utan snarare ett underbetyg till partiernas och politikers sätt att bedriva kampanj. Vi måste helt enkelt bli bättre på att tydliggöra de lokala frågorna. Högt valdeltagande är naturligtvis önskvärt, men det är också lokalt ansvarsutkrävande och vikten av att lokala frågor får vara just lokala. Det är givetvis också skälet till att man i många länder, också i våra grannländer, skiljer på valdagarna och frågorna. Med skilda valdagar skulle de viktiga lokala och regionala frågorna få större utrymme när både politiker och medier tvingas ha ett tydligt lokalt perspektiv. Därmed får väljarna bättre information och större möjlighet att utkräva verkligt ansvar av sina lokala och regionala politiker. Regeringen bör därför överväga på vilket sätt kan införa skilda valdagar i enlighet med motionens intentioner.
mot · GZ02K286 · 2011-10-03 00:00:00 — Omröstningar i via internet tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en analys och utredning av hur modern teknik kan användas vid omröstningar i . arbetsformer måste ständigt utvecklas. Så har det varit om man ser det historiskt. Många förändringar har genomförts. Så bör det vara nu och . Formen för beslutsfattandet är knuten till att vi ledamöter finns på plats i kammaren. Och jag har full respekt för att detta bör vara huvudinriktningen också framgent. Efter beredning i utskotten och debatt i kammaren har riksdag att ta ställning till de betänkanden och yttranden som föreligger och det görs bäst genom omröstningar i kammaren. Arbetsmetoden med utkvittning har blivit ett nödvändigt moment för att ska fungera året om och för att inte tillfälliga förhinder för enskilda ledamöter ska påverka beslutsfattandet. Jag vill behålla denna arbetsform. Men jag skulle också vilja komplettera den med att man som riksdagsledamot skulle kunna välja att delta i omröstning via internet. Regelverket skulle då kunna vara så uppbyggt att det alltid ska vara minst hälften eller två tredjedelar av ledamöter närvarande i kammaren, men att de ledamöter som vill och kan delta i omröstningen via internet skulle få möjlighet till det som alternativ till att begära utkvittning. Vi lever i ett modernt samhälle där olika tekniska lösningar används för arbetsuppgifter i alla olika sektorer. Då är det naturligt att vi moderniserar och använder teknik i ökad utsträckning också när riksdag ska fatta beslut.