mot · GZ02Fi243 · 2011-10-04 00:00:00 — Inom utgiftsområdet föreslår vi avslag på den utökning av anslag som regeringen begär. Regeringen har inte motiverat varför någon utökning ska göras. Vi föreslår också besparingen på kungliga hov- och slottsstaten och arvodena till ledamöter. För att bevaka och utveckla arbetet med mänskliga rättigheter i föreslår vi en ny avdelning under (). Slutligen anser vi att för europapolitiska studier bör läggas ner. Se vidare i särskilda motion för utgiftsområdet (2011/12:K313). föreslår inga förändringar inom utgiftsområdet i denna budget. Enligt uppgår det s.k. skattefelet till mer än . Myndigheten har som målsättning att halvera detta fel till 2014. anvisar mer än regeringen till för att stärka arbetet mot skattefusk och svartarbete och öka möjligheten för att nå målet om en halvering till 2014. anvisas utöver regeringsförslaget för att förebygga och motverka överskuldsättning samt för arbetet mot grov organiserad brottslighet. Se vidare i särskilda motion för utgiftsområdet (2011/12:Sk342). vill återinföra villkorad halvtidsfrigivning för förstagångsdömda, vilket innebär en besparing. Vidare föreslår vi medel för ett förbättrat innehåll i kriminalvården och frivården, inrättande av en fångombudsman och inrättande av en ny myndighet som ska utreda misstänkta brott inom polisen. Vi föreslår att förvaltningsrätten förstärks för att förbättra handläggningen av överklagningar som gäller bl.a. sjukförsäkringsärenden. Vi avvisar delar av den föreslagna höjningen av anslaget till . Se vidare i särskilda motion för utgiftsområdet (2011/12Ju337). föreslår inga förändringar inom utgiftsområdet i denna budget. Grunden för Försvarsmaktens förmåga är alltid att kunna genomföra väpnad strid för att försvara landet men också att till vissa delar bistå civilsamhället vid stora kriser och katastrofer. För att kunna göra detta är både värnpliktsorganisation och frivillighet viktig. Ett system med ett mindre antal heltidsanställda som snabbt kan agera, ett antal frivilliganställda som med ett kortare varsel kan sättas in och är så övade att de snabbt kan fungera och ett värnpliktssystem där en större mängd kan kallas in och med en relativt kort övningstid kan lösa uppgifter som behövs är det vi siktar på att få igång i en relativt nära framtid. görs inga stora förändringar i vår budget dock. I kommande budgetar kommer vi att precisera mer vilka resurser som behövs. Det som framför allt behöver förändras är mönstringsförfarandet. En förstärkning av behövs för att påbörja uppbyggandet av en större värnpliktsorganisation igen. Erfarenheter från det tidigare och samarbete med krävs för att hitta rätt metoder. Vi gör framför allt neddragningar på förbandsverksamhet och fredsfrämjande insatser. Vi tror att förbandsverksamheten går att effektivisera. Det vi inte vill dra ner på är hemvärnet och skyddsstyrkorna. Se vidare i särskilda motion för utgiftsområdet /12:Fö232). Regeringens förslag till budget inom utgiftsområdet fyller formellt enprocentsmålet för svenskt utvecklingssamarbete. Dock har regeringen, precis , gjort avräkningar på biståndet för att bl.a. finansiera flyktingmottagande som sker i , något som vi i är starkt kritiska till. Se vidare i särskilda motion för utgiftsområdet /12:U306). avvisar kraftigt regeringens förslag att räkna av en ökad andel av biståndsramen för flyktingkostnader. Vi avvisar därmed att finansieringen till utgiftsområdet sker på detta sätt. Vi föreslår också en nödvändig höjning och värdesäkring av dagersättningen för asylsökande samt att en bostadsersättning för asylsökande vid eget boende införs. Vi ökar anslaget till offentliga biträden för att svara upp mot rättssäkerhetskraven inom asylprocessen. För att värna humaniteten och rättssäkerheten i asylprocessen föreslår vi i stället minskningar av kostnaderna för förvarstagande samt för avvisningar och utvisningar. Se vidare i särskilda motion för utgiftsområdet /12:Sf326). presenterar här förslag till riktade satsningar på förstärkningar av välfärden. Vi föreslår bl.a. en stor satsning på mer personal i äldreomsorgen som vi förstärker satsningen på kompetensutveckling av personalen. De äldre måste också ha större inflytande över sin egen vardag och vi vill införa ett särskilt bidrag för att stimulera sådant utvecklingsarbete. Vi vill också stimulera utvecklingen av förenklad biståndsbedömning i och genomföra ett matlyft. Det behövs fler vårdplatser inom hälso- och sjukvården och bör riktas för att driva på en sådan utveckling hos landstingen. finns behov av specialisering av personalen. För att fler sjuksköterskor ska vilja specialisera sig föreslår vi att de ska få behålla av sin lön. Den förebyggande hälso- och sjukvården har prioriterats ner och vi föreslår därför en förebyggandemiljard riktad till primärvården. Skyddet för barn och unga inom den sociala barn- och ungdomsvården behöver stärkas. Vi föreslår ytterligare satsningar utöver det regeringen aviserat. Se vidare i särskilda motion för utgiftsområdet /12:So567). vill avskaffa sjukpenningens bortre tidsgräns och ersätta den med rättigheter till stöd. Man ska lämna sjukförsäkringen när man har tillräcklig arbetsförmåga, inte på grund av att ett visst antal dagar har förflutit. Vidare vill vi ändra arbetsförmågeprövningen vid precis så som har beslutat bör göras men som regeringen underlåter att genomföra. accepterar inte regeringens syn att återgång till arbete påskyndas om man sänker sjuka människors ersättning och vi höjer därför sjukpenningen så att den är även sjukskrivning. Vi höjer även sjukpenningnivån genom att avskaffa den beräkningsgrund som innebär att inte hela den sjukpenninggrundande inkomsten tas med när sjukpenningens storlek fastställs. Sjukförsäkringens tak höjs till 8 prisbasbelopp 2012 och sedan till 9 prisbasbelopp 2014. För personer med sjuk- och aktivitetsersättning höjer vi bostadstillägget med och ersättningsnivån till . Vi höjer anslag för att möta tidigare besparingskrav och rädda servicekontoren. Vi avsätter även medel för att införa ett rehabiliteringsregister. Se vidare i särskilda motion för utgiftsområdet /12:Sf271). föreslår en ökning av garantipensionen med . Vi vill också återställa beräkningsgrunden för de pensionärer som faktiskt fick en konkret sänkning av sin pension i och med saneringspolitiken under 1990talet. Det skulle innebära en uppräkning av tilläggspensionen för dessa pensionärer med . Detta skulle innebära en satsning på att höja tilläggspensionen för de tidigare ATP-pensionärer som gick i pension 1990 eller tidigare, och omfattar personer som är födda eller tidigare. Att höja pensionerna för denna grupp innebär en utgiftsökning med 2012. Se vidare i särskilda motion för utgiftsområdet (2011/12:Sf341). föreslår att en individualisering av föräldraförsäkringen ska genomföras 2012 och anvisar för detta. Detta är en nödvändig reform för att ge barn tillgång till båda sina föräldrar och för att bryta den ordning på arbetsmarknaden som diskriminerar kvinnor, fördelningen mellan betalt och obetalt arbete och den föreställning om vilket ansvar kvinnor respektive män har i förhållande till sina barn. För att stärka de ekonomiska villkoren för ensamstående föräldrar föreslår vi en höjning av underhållsstödet med och att det värdesäkras genom att knytas till prisbasbeloppet. Vi föreslår även en höjning av underhållsstödet med ytterligare för barn från det år de fyllt . Vi avvisar de stora besparingarna regeringen gör på föräldraförsäkringen och anvisar medel för att höja taket för havandeskapspenning och tillfällig föräldrapenning. Dessutom anslår vi medel för att återställa ersättningsnivåerna för alla föräldralediga till genom att avvisa den beräkningsgrund regeringen infört för SGI. Vi anvisar också medel för att förbättra bostadsbidraget för ensamstående föräldrar. Se vidare i särskilda motion för utgiftsområdet /12:Sf283). är kritiskt till regeringens inriktning på integrationspolitiken eftersom den främst handlar om tvångsåtgärder riktade mot personer med utländsk bakgrund snarare än om att skapa de förutsättningar som är nödvändiga för lika rättigheter på arbetsmarknaden, bostadsmarknaden, i skolan osv. Vi föreslår att en lagstiftning ska införas som gör samtliga kommuner skyldiga att ta emot flyktingar. Vi förstärker dessutom anslaget för att höja schablonersättningen med avsikt att höja kvaliteten och ambitionsnivån på flyktingmottagandet samt för en förlängning av ansökningstiden för anhöriginvandrare att omfattas av den kommunala introduktionen. Vi avvisar regeringens satsning på lotsar i etableringsprocessen. Vi avvisar också regeringens sfi-bonus. Se vidare i särskilda motion för utgiftsområdet /12:A362). arbetsmarknadspolitik syftar till att göra det lättare att nå målet arbete åt alla och att skapa ett arbetsliv präglat av goda arbetsvillkor, bra arbetsmiljö, ökat inflytande och utvecklingsmöjligheter för löntagarna. En arbetslöshetsförsäkring som ger trygghet och håller lönenivåerna uppe, en arbetsförmedling som har ett brett utbud av effektiva insatser för att rusta arbetssökande för ett föränderligt arbetsliv och ett ambitiöst arbetsmiljöarbete är viktiga beståndsdelar i denna politik. Vi ökar sammantaget anslagen med . Vi satsar på arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Vi höjer den högsta dagpenningen till och grundbeloppet till från . För att undvika en fortsatt urholkning av försäkringen indexerar vi beloppen till löneutvecklingen. Vi höjer också ersättningsnivån till för hela ersättningsperioden samt för tid med aktivitetsstöd. Vi minskar också antalet karensdagar med två och tar bort 75-dagarsbegränsningen vid deltidsarbetslöshet. Dessutom förstärker vi grundförsäkringen. Vi avskaffar fas 3 och höjer kvaliteten i arbetsmarknadspolitiken. Vi prioriterar yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning och riktade anställningsstöd. Vi anslår medel till 35 250 fler årsanställningsstöd än regeringen, i övergångsjobb, traineeanställningar, utbildningsvikariat och lärlingsanställningar. Vi avsätter medel för 5 000 fler årsplatser än regeringen i arbetsmarknadsutbildning och vi gör 1 000 årsplatser i företagsvikariat möjliga. Vi stärker insatserna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga genom att höja taket för lönebidragsersättning med och öka anslagen till arbetshjälpmedel. Vi förstärker arbetsmiljöarbetet genom ökade anslag till tillsynsarbete, utbildning av skyddsombud och de regionala skyddsombudens verksamhet. Se vidare i särskilda motion för utgiftsområdet /12:A361). föreslår en höjning av studiemedlen till för fyra veckors studier. I denna summa ingår även en höjning av studiebidraget till , vilket motsvarar en ökning av bidragsdelen från av totalbeloppet. Det högre bidraget höjer vi till , vilket blir av totalbeloppet. vill vi dessutom höja bidragsdelen successivt till . De ökade antalet utbildningsplatser, som vi föreslår, leder till att studiemedelstagarna blir omkring 40 000 fler. De flesta kommer att studera med det vanliga studiemedlet, men även antalet studiemedelstagare med det högre bidraget kommer att öka. Vi inrättar dessutom ett nytt ungdomsstudiestöd för unga som deltar i jobbgarantin för ungdomar, vilket ska omfatta 5 000 unga. Se vidare i särskilda motion för utgiftsområdet /12:Ub475). Utbildningspolitiken har en central roll för att bekämpa arbetslösheten och öka konkurrenskraften genom höjd kunskap och kvalitet. Vi vill därför satsa på fler utbildningsplatser för att öka såväl sysselsättningen som människors kunskaper. I förhållande till regeringens förslag blir det drygt 25 000 fler platser på komvux och 5 000 fler platser på 2012. Vi ökar även antalet högskoleplatser som en följd av vår satsning för att öka sysselsättningen och utbildningsnivån och vi föreslår att utbildningen för förskollärare och fritidspedagoger förlängs. Det blir drygt 12 000 fler platser . vill genomföra reformer för att öka tillgängligheten och kvaliteten inom förskolan och fritidshemmen. Vi föreslår därför att det införs en skyldighet för kommuner att erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid samt att personaltätheten ska öka och gruppstorlekarna följaktligen ska minska på fritidshemmen. Vi föreslår för en satsning på ökat stöd till de elever och skolor som har störst behov av hjälp för att kunna nå målen och få den kunskap de har rätt till. Skolmaten ska bli bättre genom att skolbespisningarna renoveras och rustas upp samt att personalen får möjlighet till utbildning för att utveckla sin kompetens. Alla grundskoleelever ska också kunna få frukost i skolan. Vi vill att skolan ska kunna arbeta bättre för att skapa jämställdhet och ett led i detta arbete är att erbjuda kurser i feministiskt självförsvar. För att höja kvaliteten på högskolan vill vi bl.a. öka undervisningstiden, förstärka studentinflytandet och förbättra de ekonomiska villkoren för forskarstuderande genom att fler ska få doktorandtjänst. Se vidare i särskilda motion för utgiftsområdet /12:Ub476). vill att kulturbudgetens nivå höjs med . Det ger utrymme till en rad angelägna satsningar för ett rikare kulturliv tillgängligt för var och en. Vi vill återinföra succén med fri entré på de statliga museerna och ta reformen ett steg vidare genom att möjliggöra fri entré på regionala och kommunala museer. Vi vill göra Unga till nationell scen för barn- och ungdomsteater och vi vill inrätta ett populärkulturcentrum för att fånga upp kulturyttringar som missas av andra kulturinstitutioner. Vi genomför en filmsatsning och höjer stödet till icke vinstdrivande kulturarrangörer. Vi stärker konstnärsallianser för bättre villkor för frilansare och återinför den statliga inkomstgarantin för konstnärer. För biblioteken avsätter vi särskilda medel för arbetsplatsbibliotek, fängelsebibliotek och liknande verksamhet och även medel för att möjliggöra en höjd biblioteksersättning. Även litteraturstödet till utgivning av smalare litteratur höjs och vi vill att staten stödjer förlaget bok för allas läsfrämjande verksamhet. Den tillfälliga satsningen på centrumbildningarna var nödvändig och vi permanentar därför denna. Vi gör en satsning på till fler och bättre lokaler, alltifrån replokaler och teaterscener till föreningslokaler. Folkbildningen stärker vi med varav en del är en särskild satsning för att fler ska kunna ta del av internets möjligheter. avsätter vi till inrättandet av digitala bibliotek för nedladdning av film, musik och andra media. Våra förslag om till fritidsgårdsverksamhet, till maxtaxa i och för att lösa frågan om scenkonstnärernas pensioner redovisas under utgiftsområde 25 respektive på inkomstsidan. Se vidare i särskilda motion för utgiftsområdet /12:Kr286). föreslår att ett investeringsstöd för nyproduktion av hyresrätter införs. föreslår ett upprustningsstöd för flerfamiljshus. Behovet är särskilt stort i det så kallade miljonprogrammet. avvisar regeringens förslag om att ytterligare stödja den otrygga andrahanduthyrningen. har även förslag om att stödja upprustning av lokaler inom välfärdssektorn liksom stöd för ökad tillgänglighet och kultur- och möteslokaler, se särskilt avsnitt om detta. För att öka tillgängligheten föreslår att ett hissbidrag inrättas. föreslår att medel tilldelas för spridande av information om hur den kooperativa hyresrätten kan utvecklas och stärkas. anser att icke-spekulativa upplåtelseformer bör stärkas. För att garantera alla människors tillgång till god konsumentvägledning vill vi att fler kommuner ska ha tillgång till konsumentvägledning. Vi inför därför ett stimulansbidrag för detta ändamål. Se vidare i särskilda motion för utgiftsområdet /12:C386). Den fortsatta nedgången av antalet drivmedelsstationer i landet drabbar arbetsresandet och företag på landsbygden. föreslår därför en ökning av stödet till bensinstationer jämfört med det förslag som regeringen lagt fram. Se vidare i särskilda motion för utgiftsområdet /12:N366). Vi i är oroade över regeringens stora nedskärningar på utgiftsområdet. Vi satsar för att inrätta ett nytt klimatprogram med syfte att minska utsläppen av växthusgaser, effektivisera energianvändningen samt skapa nya gröna jobb. Vi föreslår extra resurser till internationella klimatinvesteringar. Insatserna ska gå till klimatåtgärder i utvecklingsländer främst avseende åtaganden inom ramen för FN:s klimatförhandlingar. kraftsamlar kring biologisk mångfald och skydd av skogen. Vi satsar mer än regeringen på biologisk mångfald samt lika mycket på skydd av skogen. Vi anslår dessutom mer än regeringen till miljöforskning, ett grönt kemikalieinstitut och marksanering. Vi avvisar regeringens sätt att låta intäkterna från EU:s handelssystem gå till att finansiera skattesänkningar, vi öronmärker dessa till klimatåtgärder i och utomlands. Se vidare i särskilda motion för utgiftsområdet (2011/12:MJ408)). Genom att minska stödet inom energiområdet underlättas inte omställningen av det svenska energisystemet. vill att investeringar i det svenska energisystemet ska bidra till att underlätta miljö- och klimatomställningen i . Mot den bakgrunden är en fortsatt satsning på förnybar elproduktion nödvändig för att nå målet om ett ekologiskt hållbart samhälle. Se vidare i särskilda motion för utgiftsområdet (2011/12:N367). För att minska tågförseningar, få fler att ta tåget samt att mer gods ska fraktas på spår, vill vi investera i järnvägen strukturellt. Vi avsätter därför , 4,5 miljarder och 11,4 miljarder mer än regeringen på nyinvesteringar i järnväg. Vi vill påskynda utbyggnaden och användandet av förnyelsebara bränslen . Genom ett investeringsprogram ska det stimulera utbyggnad av svensk biogasproduktion och distribution för att få tillgång till fler bensinstationer med biogas runt om i landet. På samma sätt vill vi främja utbyggnaden av elladdstationer. Det krävs också tydliga besked till landets tillverkare av tunga fordon om att påskynda övergången till bussar som framförs på förnybara bränslen, el, hybrid eller bränslecell. Vi vill investera i en allmän skrotningspremie som utformas så att tillverkarnas producentansvar inte begränsas. När det gäller banunderhåll för lågtrafikerade banor vill vi rusta upp dessa till en kostnad på . Förutom de lågtrafikerade banorna hotas även de s.k. kapillärspåren. Det är viktigt att företag har närhet till industrispår som leder ut till banor. Så länge flygtrafik och vägtrafik inte betalar sina fullständiga samhällsekonomiska kostnader är det inte rimligt att järnvägstrafiken ska få ökade kostnader. Vi avvisar därför regeringens höjning av banavgifter. Vi avsätter för att öka kollektivtrafiken . Därtill vill vi ha försök med avgiftsfri kollektivtrafik i storstad och ett glesbygdslän, och vi vill att forskarstöd kopplas till försöken. Den interregionala kollektiva persontrafiken tillförs ytterligare medel för att inte hindra en utveckling av regional pendlingstrafik. Det handlar om att öka tillgängligheten på grund av avregleringens negativa konsekvenser. Vi föreslår en kompensation motsvarande för införande av klimatskatt på flyg för att motverka en negativ regional utveckling. Se vidare i särskilda motion för utgiftsområdet (2011/12:T455). ökar satsningar på biotopskydd och naturvårdsavtal i skogen, varför anslaget till skogsbruket kraftigt höjs. Vi värnar ett starkt och oberoende djurskydd i och ökar anslag för djurskyddsverksamhet samt införande av en djurombudsman (). Vi satsar även i denna budget på en miljö- och klimatanpassad livsmedelssektor, varför får höjda anslag. Som ett led i en större satsning på ekologiskt och miljöanpassat jordbruk avslås regeringens satsning på en konkurrenskraftig livsmedelssektor och i stället lägger vi ytterligare på miljöförbättringar i jordbruket samt införande av ekorådgivare. Vi föreslår en ny matsatsning, det hållbara matlandet. Se vidare i särskilda motion för utgiftsområdet V(2011/12:MJ410). vill utveckla en innovationspolitisk strategi där huvudkomponenterna är satsningar på FoU i småföretag genom skattekrediteringar på och förstärkning av anslaget till för deras mycket eftersökta program Forska & väx. vill också se en kraftig ökning av antalet öppna innovationsarenor i form av testbäddar och demonstrationsanläggningar. Vi vill också förstärka den innovativa regionala närvaron genom ökade anslag till och sådd. Den innovativa offentliga upphandlingen måste rustas upp och vi föreslår ett ökat stöd till detta och likaså till exportstöd till mindre företag. Industriella utvecklingscentrum (IUC) får möjlighet att utveckla sin verksamhet i främst industriorterna. Vi vill dessutom se ett formande av branschprogram på strategiska områden för svensk industri och svenska tjänsteföretag. Besöksnäringen är också ett område som behöver utvecklas med ett nytt branschprogram och ett stöd till näringen. Se vidare i särskilda motion för utgiftsområdet (2011/12:N365). I denna motion avsätter vi betydande medel till kommunsektorn. Inom utgiftsområde 25 föreslår vi dels en rad riktade satsningar, dels en värdesäkring av de generella statsbidragen så att de värdesäkras för kommunernas pris- och löneökningar. Värdesäkringen av de generella statsbidragen motsvarar en höjning av anslaget 1:1 med . Se vidare i särskilda motion för utgiftsområdet (2011/12:Fi296). 9Bilaga 1 Statsbudgetens inkomster Beräkning av statsbudgetens inkomster Avvikelse gentemot regeringen (V) 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) 1000 Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Till detta kan läggas att gemensamma statsobligationer skulle kräva fördragsändringar. Därtill är det svårt att tolka den tyska författningsdomstolens nyliga utlåtande om ESFS på något annat sätt än att gemensamma statsobligationer skulle strida mot den tyska konstitutionen. (augusti), säsongsrensat, . ligger långtidsarbetslösheten på (augusti). KI, Konjunkturläget . Det strukturella sparandet gick från till av BNP, vilket innebar att regeringen bedrev en mycket åtstramande finanspolitik mitt under den värsta lågkonjunkturen sedan 1990-talskrisen. , I och T Kosonen (2011), Sänkt moms på frisörverksamhet och restauranger i : Blev det verkligen lägre priser och högre sysselsättning?, Ekonomisk debatt, 2011/5. SCB (), säsongsrensad arbetslöshet, (enligt ILO-definitionen). SCB (). Avser perioden augusti 2008augusti 2011. SCB (augusti). , dnr 2011:0344. Förändringen avser ovägd löneskillnad. KI, Fördjupnings-pm, nr 6, 2010. SCB (2011).