mot · GY02Fi10 · 2011-05-03 00:00:00 — För barnen innebär förbättrade möjligheter till barnomsorg på obekväm arbetstid större kontinuitet och trygghet. Om föräldrar slipper betala för privat barnpassning , nätter och kan deras ekonomi förbättras, vilket också gynnar barnen. Särskilt som det ofta handlar om yrken där lönen är låg. Vi avskaffar därför RUT-avdraget och använder dessa medel till att finansiera 15000 platser i barnomsorg på obekväm arbetstid. Vi vill satsa på en äldreomsorg som avlastar anhöriga och ger de äldre en värdig vardag. Och vi vill satsa på bättre arbetsvillkor för alla dem som jobbar i de viktiga välfärdsyrkena. Föräldraansvaret bör delas lika mellan föräldrarna genom en individualiserad föräldraförsäkring. Kraven på arbetsgivare att bedriva systematiskt jämställdhetsarbete ska skärpas och ges mer resurser och tydligare uppdrag att granska och driva på jämställdhetsarbetet. Arbetsrätten behöver också stärkas på flera områden. Bland annat vill vi stärka rätten till fasta jobb på heltid. Övertidsuttaget ska minska och vill vi se en generell arbetstidsförkortning för alla. Vi vill stärka kollektivavtalsmodellen och bekämpa social dumpning genom bl.a. bättre skydd för utstationerad arbetskraft, hårdare krav på den som vill anställa migrantarbetare och stärkt skydd för fackliga rättigheter på EU-nivå. Vi vill ta bort möjligheten att ersätta egna anställda med inhyrd arbetskraft från bemanningsföretag. Kraven i arbetslivet har höjts. Underbemanning, minskad tid för återhämtning och mindre kontroll över det egna arbetet leder till stress och belastningsskador. Det höga antalet långvariga sjukperioder, inte minst bland kvinnor, måste ses i ljuset av detta. För att komma till rätta med problemen måste vi satsa på bättre rehabilitering och anpassning av arbetsplatserna så att människor kan komma tillbaka i arbete. Vi vill införa sanktioner mot arbetsgivare som inte tar sitt ansvar i dessa frågor. Det systematiska förebyggande arbetet är av avgörande betydelse för att minska belastningen och ohälsan i arbetslivet. Vi vill stärka och utveckla arbetsmiljöarbetet. Vi vill avsätta medel för att utveckla och stärka tillsyns- och informationsarbete, utbildningen av skyddsombud och de regionala skyddsombudens verksamhet. För att kunna nå målet om full sysselsättning och goda arbetsvillkor behövs en sammanhållen aktiv arbetsmarknadspolitik som är anpassad till dagens och framtidens arbetsmarknad. En arbetsmarknadspolitik värd namnet som ger aktivt, individuellt anpassat stöd till arbetssökande så att de lättare finner ett nytt jobb. En arbetsmarknadspolitik som satsar på aktiva och kunskapshöjande åtgärder för att underlätta strukturomvandling, omställning och en god matchning på arbetsmarknaden. En sådan politik är nödvändig för att bryta tudelningen på arbetsmarknaden och skapa plats för fler i arbetslivet. Arbetsmarknadspolitiken måste också understödjas av en offensiv utbildningspolitik där människor ges möjlighet till livslångt lärande. 5.4.1Utbildning för jobb ett framtidslyft Många som är arbetslösa saknar grundläggande utbildning från grund- eller gymnasieskola. krävs ofta minst gymnasieutbildning för att få ett arbete och det är även nödvändigt för att kunna vidareutbilda sig på yrkeshögskola eller universitet. Vi vet att ungdomar som saknar gymnasieexamen löper stor risk att bli långvarigt arbetslösa eller fastna i korta anställningar med återkommande arbetslöshetsperioder emellan. För att förebygga detta och ge människor ökad frihet och valmöjligheter på arbetsmarknaden vill vi införa en rätt att läsa in gymnasieskolan. För att uppmuntra till studier vill vi införa ett särskilt studiestöd för unga arbetslösa som innebär att hela studiemedlet är bidrag. Även arbetslösa som är fyllda kommer att erbjudas gymnasiestudier inom vuxenutbildningen med en förmånlig finansiering, aktivitetsstöd eller studiemedel med högre bidragsdel. Trots en hög arbetslöshet saknas yrkesarbetare i flera branscher och yrken. utbildningar är förankrade i den lokala och regionala arbetsmarknaden och kan därför snabbt möta dess behov. De utbildningar som beviljas bidrag är inriktade mot yrken där det finns efterfrågan på utbildad arbetskraft. Myndigheten för menar att intaget kan fördubblas med bibehållen kvalitet. Vi vill öka anslagen så att myndigheten kan genomföra det. Regeringen har tillfälligt utökat antalet platser i högskolan 2010 och 2011 med 10000 platser eftersom antalet sökande ökade som en följd av lågkonjunkturen och att det var ovanligt stora årskullar som gick ut gymnasieskolan. försvinner dessa platser trots att söktrycket är rekordhögt och behovet av högskoleutbildade kommer att öka. Vi avser därför förlänga satsningen. 5.4.2En effektiv arbetsförmedling och en aktiv arbetsmarknadspolitik En sammanhållen statlig arbetsförmedling med nationell överblick är en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad. Arbetsförmedlingen ska utgöra en integrerad del i den svenska arbetsmarknadsmodellen, där samverkan sker med parterna och lokala och regionala aktörer spelar en viktig roll. Vi anser inte att arbetsförmedling ska ske i vinstsyfte och vill avveckla systemet med de s.k. kompletterande aktörerna. Vi vill också avsluta alla kontrakt med de privata s.k. jobbcoacherna. Dessa coacher kostar mångmiljardbelopp , och ett flertal av de företag som anlitats har visat sig vara direkt oseriösa. Vi vill i stället föra över medlen till Arbetsförmedlingens egen verksamhet, vilken går att kontrollera och utvärdera. Vi vill också öronmärka medel till personal som ska ha särskild kompetens att ge stöd till tidigare långtidssjukskrivna, personer med funktionsnedsättning och nyanlända flyktingar. Jobbsökaraktiviteter och coachning, i och utanför massåtgärderna jobbgarantin för unga och jobb- och utvecklingsgarantin, slukar det mesta av de resurser som regeringen avsätter för arbetsmarknadspolitiken. Det är en politik som lett till en explosionsartad ökning av långtidsarbetslösheten, som arbetsgivarna lider brist på kvalificerad arbetskraft att anställa. vill slopa de rigida garantiprogrammen och i stället satsa på aktiva åtgärder med högre kvalitet som stärker de arbetssökandes möjligheter till anställning. 5.4.2.1Avskaffa tvångsarbetet i fas 3 Regeringens mest kränkande åtgärd är den s.k. fas 3. Här placeras alla som efter ungefär av arbetslöshet inte fått ett jobb. Deltagarna i fas 3 anvisas vad som kallas varaktig samhällsnyttig sysselsättning på en arbetsplats. Deltagarna får ingen lön, utan tvingas jobba för att behålla aktivitetsstöd eller ekonomiskt bistånd. Arbetsgivarna däremot får en ersättning på per deltagare de tar emot. Fas 3 har blivit en lukrativ marknad för dem som har som affärsidé att tjäna pengar på arbetslösheten. En del bedriver inte ens någon egentlig verksamhet. Tanken är att deltagarna i fas 3 ska utföra arbetsuppgifter som annars inte skulle bli utförda och som kan ses som kvalitetshöjande. Praktiken har visat att deltagare utnyttjas för att utföra ordinarie arbetsuppgifter. I andra fall erbjuds de inte någon meningsfull sysselsättning över huvud taget. Den som har skrivits in i fas 3 får inte heller studera och har inte tillgång till någon form av utbildning, praktik eller anställningsstöd inom arbetsmarknadspolitiken. Fas 3 har blivit en slutstation som mycket sällan leder till anställning. Exploatering är inbyggd i själva åtgärden. Det är en kränkning av den enskildes rätt att få skälig lön för sitt arbete. Deltagarnas möjligheter att ställa krav är i praktiken små eftersom de inte är anställda och riskerar att bli av med sin ersättning om de framför kritik. Deltagarna står utan löntagares skydd på arbetsmarknaden. Det har inte kunnat visas att åtgärden har några positiva arbetsmarknadseffekter. Av alla arbetsmarknadspolitiska program som prövats är fas 3 det som rimligen tränger undan flest reguljära jobb. Vi vill därför avskaffa fas 3. Vi vill erbjuda dem som redan är placerade i fas 3 aktiva insatser utformade utifrån den enskildes behov. Bland annat kommer de att erbjudas meningsfullt arbete till kollektivavtalsenliga villkor i nyinrättade övergångsjobb i offentligt finansierad verksamhet och ideella organisationer, yrkesutbildning inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen, eller som anställd lärling. Ett antal platser ska också vikas för gruppen i vår utbildningssatsning Framtidslyftet, med möjlighet att läsa in grundskole-, gymnasie- eller högskolekurser till förmånliga villkor. 5.4.2.2Fler och bättre aktiva arbetsmarknadsinsatser Vi avser att inrätta det vi kallar övergångsjobb. Dessa anställningar är reserverade för dem som varit anvisade fas 3. Anställningar kan ske inom stat, kommun, landsting eller entreprenör anlitad av dessa organisationer samt i ideella organisationer. Övergångsjobbet får pågå i högst . Deltagarna ska ha lön enligt kollektivavtal. Det behövs fler platser i arbetsmarknadsutbildningar. De kan riktas in på områden där det riskerar uppstå flaskhalsar och brister och underlättar därmed strukturomvandling och leder ofta till varaktig anställning. Vi vill att det ska gå att få en fullständig yrkesutbildning genom att delta i arbetsmarknadsutbildning. Därför avser vi att ta bort sexmånadersgränsen. Särskild vikt ska läggas vid att erbjuda utbildningar till kvinnor, som länge varit underrepresenterade i arbetsmarknadsutbildningarna. De olika formerna av anställningsstöd behöver ses över. Till skillnad från regeringen anser vi att subventionerade anställningar ska anvisas av Arbetsförmedlingen. Vi vill därför ändra reglerna för nystartsjobben så att de i fortsättningen anvisas av Arbetsförmedlingen. För att garantera kvaliteten ska de också godkännas av berörd facklig organisation och anställnings- och lönevillkoren ska vara i enlighet med kollektivavtal. Vi kommer också att se över regelverket och subventionsgraderna i de andra formerna av anställningsstöd. För före detta långtidssjuka vill vi att anställningsstödet ska åtföljas av ett särskilt högriskskydd där arbetsgivaren undantas från ansvaret att betala sjuklön under det första anställningsåret. För att förbättra nyanlända flyktingars möjlighet att komma in i samhället genom arbete och egen försörjning vill vi införa ett särskilt anställningsstöd som kan kombineras med sfi-undervisning. behöver fler yrkesutbildade arbetare. Fler lärlingsanställningar ökar möjligheterna för vuxna att skaffa sig en kvalificerad yrkesutbildning. Vi vill därför satsa på anställningsstöd och bidrag till handledartillägg för att uppmuntra lärlingsanställningar. Villkor för stödet kommer att vara att anställnings- och utbildningsbevis upprättas och att villkoren för lärlingarna regleras i kollektivavtal. Vi vill ta till vara erfarenheterna från de branscher som har väl fungerande lärlingssystem och, tillsammans med parterna i respektive bransch, utvidga lärlingssystemet till fler yrken. En stor andel av personalen inom äldre- och handikappomsorgen saknar yrkesutbildning för arbete i vård och omsorg. är många av dem som genomgått det yrkesförberedande omvårdnadsprogrammet, på gymnasiet eller i komvux, utan jobb. Den som blir arbetslös direkt efter gymnasieskolan har sämre chanser på arbetsmarknaden även på lång sikt. Det är därför viktigt att underlätta arbetsmarknadsinträdet. Även långtidsarbetslösa behöver fler vägar till arbete. Vi vill därför införa utbildningsvikariat, som en arbetslös kan få då en anställd genomgår utbildning. Utbildningsvikariaten bidrar både till att höja kvaliteten i äldre- och handikappomsorgen och förbereda för den förestående generationsväxlingen, då många unga behöver rekryteras till verksamheterna. Det är ofta lättare för den som har ett arbete att starta eget än för den som är arbetslös. Vi vill därför att den som får tjänstledigt för att starta eget ska kunna få stöd för start av näringsverksamhet under förutsättning att arbetsgivaren anställer en arbetslös som vikarie. Sysselsättningsgraden bland personer med funktionsnedsättningar har minskat drastiskt. Insatser i syfte att underlätta arbetsmarknadsinträdet är därför högt prioriterat. Personer med funktionsnedsättningar är inte en homogen grupp. Det måste därför finnas en bredd i de stöd och insatser som erbjuds. Det finns en mängd olika arbetsmarknadspolitiska insatser för att underlätta möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att få anställning. Lönebidragen behöver utökas och nivåerna i lönebidragsersättningen ses över. föreslår att lönebidraget görs personligt. Vi vill också att det ska beviljas i taget. Det största problemet är dock inte att det saknas resurser. Vad som behövs är generellt ökad tillgänglighet, bättre kunskaper om funktionsnedsättningar, intensifierade informationsinsatser och framför allt ändrade attityder. Det behövs särskilda arbetsförmedlare med fördjupade kunskaper om funktionsnedsättningar. Vi vill se en generell tillgänglighetsreglering. Bristande tillgänglighet ska anses som diskrimineringsgrund. Om arbetsplatserna redan är tillgänglighetsanpassade minskar trösklarna för att anställa personer med funktionsnedsättningar. Vi vill att hjälpmedlen ska vara personliga och att det ska räcka att vända sig till en myndighet för att få dem. Socialförsäkringarna behöver också bli mer flexibla när det gäller arbetstider och möjligheten att pröva arbete eller studier utan att riskera att falla ur försörjningssystemet. Personer med psykiska funktionsnedsättningar har det ofta särskilt svårt att finna en plats i arbetslivet. Vi vill därför att Arbetsförmedlingen tillsammans med intresseorganisationer ser över förutsättningarna för s.k. övergångsanställningar. Samhall AB:s grundläggande och viktigaste uppdrag är att erbjuda arbete åt dem som har allra svårast att hitta jobb på den reguljära arbetsmarknaden. har uppdraget urvattnats och verksamheten i ökad utsträckning inriktats på marknadsmässig bemanningsverksamhet. Vi anser därför att avkastningskrav måste ses över för att ge bättre förutsättningar att nå verksamhetens grundläggande och viktiga sociala mål. 5.4.3En allmän och solidariskt finansierad arbetslöshetsförsäkring En frivillig arbetslöshetsförsäkring som ger inkomsttrygghet vid arbetslöshet är en viktig del i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Med en urholkad arbetslöshetsförsäkring förskjuts maktförhållandena på arbetsmarknaden och alla löntagare riskerar press nedåt när det gäller löner och arbetsvillkor. Efter regeringsskiftet raserade regeringen snabbt och strategiskt viktiga grundstenar i arbetslöshetsförsäkringen. Arbetslöshetsförsäkringen har blivit ett dåligt fungerande lappverk som saknar röd tråd. Bara en tredjedel av de arbetslösa har rätt till ersättning och av dem som förlorat ett heltidsarbete får ut av tidigare inkomst. Sammantaget har arbetslöshetsförsäkringen blivit mycket sämre, dyrare att vara ansluten till och mer orättvis. Försäkringen behöver reformeras i grunden. Vi vill lyfta ur arbetslöshetsförsäkringen ur och i stället tillsätta en separat utredning med uppdrag att se över hela regelverket. Det är dock nödvändigt att genomföra ett antal förändringar som minskar de negativa effekterna av regeringens sabotage mot arbetslöshetsförsäkringen och återupprättar arbetslöshetsförsäkringen som en inkomst- och omställningsförsäkring. Vi höjer taket, den högsta dagpenningen, till 930kr och golvet till 400kr från den 1januari 2012. Det innebär att den som har blivit av med en heltidsanställning och kvalificerar sig för ersättning som mest kan få ut brutto . Det motsvarar av en månadslön på . För att undvika en fortsatt urholkning av försäkringen indexerar vi beloppen till löneutvecklingen. Vi höjer också ersättningsnivån till för hela ersättningsperioden samt för tid med aktivitetsstöd. På lång sikt vill vi höja ersättningsnivån till . Vi minskar också antalet karensdagar med två för att ta bort dem helt. Vi tar också bort 75-dagarsbegränsningen vid deltidsarbetslöshet. Regeringens s.k. arbetslöshetsavgift gör medlemsavgifterna till a-kassorna orimligt höga och orättvist differentierade. Avgiften behövs inte för finansieringen av försäkringen eftersom den är kraftigt överfinansierad. Vi avskaffar därför arbetslöshetsavgiften. Ingen kommer då att behöva betala mer än ca i medlemsavgift till sin a-kassa. Vi har också ett nytt förslag om att stärka den allmänna arbetslöshetsförsäkringen. 5.4.3.1Bättre grundförsäkring färre i bidrag Regeringen har gjort det betydligt svårare att kvalificera sig till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Den som jobbar deltid eller har tillfälliga jobb ställs ofta helt utanför arbetslöshetsförsäkringen. Det är inte heller längre möjligt att kvalificera sig till ersättning från grundförsäkringen genom studier. Det har lett till att framför allt unga och nyanlända invandrare är hänvisade att leva på släktingar eller söka bidrag hos kommunen om de blir arbetslösa. Det är inte rimligt. Vi föreslår därför en kraftig förstärkning av grundförsäkringen. Vi föreslår att alla som uppfyller grundvillkoren i 9 § lagen om arbetslöshetsförsäkring och har varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen ska få rätt till ersättning med grundbeloppet. Grundvillkoren i 9 § innebär att den sökande ska vara anmäld på Arbetsförmedlingen, vilja och kunna ta ett lämpligt arbete, medverka till handlingsplan och aktivt söka men inte kunna få ett arbete. Bland andra ungdomar som tidigare skulle ha omfattats av studerandevillkoret, deltidsarbetande och utlandsfödda som inte har hunnit etablera sig på arbetsmarknaden kommer att kunna ta del av grundförsäkringen med vårt förslag. Målsättningen med skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade, generella välfärden. Skatt ska betalas efter bärkraft och välfärd fördelas efter behov. Vi menar också att man i utformningen av skattepolitiken måste ta hänsyn till kvinnors och mäns olika inkomster och ekonomiska villkor i övrigt, i syfte att skapa ekonomisk jämställdhet. Skattesystemet måste vara utformat så att det är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilda skattebetalaren. vill därför betona vikten av att eftersträva ett system som är enhetligt och likformigt, och som har så få undantag som möjligt. På så sätt minimeras också möjligheterna till skatteplanering. Genom att kraftfullt bekämpa skattefusk stärker vi välfärden och skapar rättvisa konkurrensvillkor för företagen. Under förra mandatperioden genomförde regeringen stora skattesänkningar. Politiken har inneburit ett systemskifte på skatteområdet som den bidragit till att urholka skattebaserna. Den privata konsumtionen har tillåtits att öka på bekostnad av den offentliga. I och med det urholkas resurserna till välfärden och möjligheterna till nödvändiga reformer och en rättvis fördelning av ekonomiska resurser. Skatterna har sänkts mest för höginkomsttagare genom bl.a. slopad förmögenhetsskatt, sänkt fastighetsskatt för exklusiva villor och inte minst genom rejäla inkomstskattesänkningar. betalar pensionärer, sjuka och arbetslösa mer i skatt än friska löntagare. Detta menar vi är orättvist och ineffektivt och det skadar dessutom skattesystemets legitimitet. Regeringens skattesänkningar har även på ett påtagligt sätt ökat mäns nettoinkomster jämfört med kvinnors. har i den här motionen presenterat en ekonomisk politik för bl.a. ökad kvalitet och fler jobb i välfärden, investeringar i framtidens infrastruktur och klimatsmarta bostäder, en industri- och näringspolitik värd namnet och en utbildnings- och arbetsmarknadspolitik som skapar plats för fler på arbetsmarknaden. För detta krävs större skatteintäkter än , och vi vet att viljan att betala skatt är god om det finns en koppling till satsningar på t.ex. sjukvård, äldreomsorg och en bra skola. I motsättning till detta står regeringens ensidiga skattesänkarpolitik, där den enskilt största posten är det s.k. jobbskatteavdraget. Vi i är mycket kritiska till jobbskatteavdraget som är en del av regeringens politik för låga löner. Vi arbetar därför för att jobbskatteavdraget stegvis avskaffas till förmån för en rättvis och likformig beskattning. För det första ger jobbskatteavdraget störst skattesänkningar vid höga inkomster, och det gynnar män framför kvinnor. Inför höstens budgetproposition har regeringen aviserat ett femte steg i jobbskatteavdraget och en höjning av den nedre skiktgränsen för att betala statlig skatt. Regeringens egna fördelningsanalyser med anledning av de två förslagen bekräftar kritik: Gruppen högre tjänstemän ökar sin disponibla inkomst mer än andra löntagare, inkomstspridningen ökar och av skattesänkningen tillfaller män. För det andra är beläggen för att jobbskatteavdraget skulle skapa några jobb mycket svaga. Regeringens egna beräkningar som säger att jobbskatteavdraget kommer att ge 75000 fler sysselsatta på lång sikt, innebär en kostnad om nästan per jobb! Dessutom innebär jobbskatteavdraget att man betalar olika mycket i skatt på sin inkomst beroende på om inkomsten utgörs av t.ex. pension, föräldrapenning eller lön. Det tycker vi är fel. Skatteuttaget måste upplevas som rättvist för att få acceptans. Därför menar att det krävs en viss progressivitet i systemet och föreslår höjd skatt vid högre inkomster. Vår inriktning är att löntagare med månadsinkomster som understiger inte ska få höjd inkomstskatt med vår politik i förhållande till dagens regler. värnar också principen om lika skatt vid lika inkomst och menar att vi måste tillbaka till en likformig inkomstbeskattning. Vi har därför ambitionen att återkomma med förslag på inkomstskattesänkningar för de grupper som inte fått del av regeringens skattesänkningar, nämligen sjuka, arbetslösa, förtidspensionärer m.fl. Av samma skäl välkomnar vi regeringens aviserade skattesänkning för ålderspensionärer. 5.5.3Skatter som styrmedel i miljöpolitiken gröna skatter Skatter är ett viktigt styrmedel i klimat- och miljöomställningen. mål är att utsläppen i bör minska till 2020 i förhållande till nivå. Målet avser de sektorer som inte ingår i EU:s system för utsläppshandel, dvs. transporter, bostäder, avfallsanläggningar, jord- och skogsbruk och vattenbruk samt delar av industrin. Klimatmålet ska genomföras i och ska inte omfatta åtgärder i andra länder. Till 2050 ska utsläppen av växthusgaser i reduceras i förhållande till nivå. Effekter i form av miljövänligare verksamhet och beteenden nås genom att rätt pris sätts på miljöpåverkan. Priset på transporter ska inkludera kostnader för miljöskador, hälsoeffekter, trafikolyckor och andra samhällsekonomiska kostnader. Vi behöver i större utsträckning styra över trafik från vägar till ekologiskt hållbara färdsätt. Priset på fossila bränslen är ett viktigt styrmedel men även satsningar på hållbara drivmedel och fordon är viktiga styrmedel. har priset på främst bensin höjts på grund av stigande världsmarknadspriser. återkommer till höstbudgeten med en samlad bedömning av behovet av ytterligare skattehöjningar på fossila bränslen. Vi avser då att presentera en sammanhållen politik för rättvisa drivmedelsskatter. Både fördelningspolitiska och regionalpolitiska effekter av politiken kommer att beaktas. Med hjälp av bl.a. skattepolitiken vill vi gynna kollektivtrafiken och verka för ett ökat utbud såväl i stad som på landsbygd. Bra transportmöjligheter är en nödvändighet för både enskilda och företag och en förutsättning för en fungerande arbetsmarknad. Det bästa är självfallet om merparten av resorna kan göras med kollektiva transporter. Även i fråga om tonnageskatt förenas hänsyn till miljö och sysselsättning. värnar både jobben inom rederinäringen och de relativt sett miljövänliga transporterna till sjöss och vill därför lagstifta om tonnageskatt. I den här motionen presenterar en politik för grön omställning. Vår politik innebär minskade utsläpp av växthusgaser och skapar många nya, gröna jobb (se kapitel 5.3).