ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Fi226 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ha tillsyn över all finansverksamhet. har den mycket viktiga uppgiften att övervaka företagen på den finansiella marknaden i . När företag inte följer gällande regler ska ingripa och kan då meddela anmärkning eller varning. kan också besluta om straffavgifter eller förelägganden. Slutligen kan också tillstånd till verksamheten återkallas. Det finns i två typer av företag som ska registreras hos men där inte har tillsyn och möjligheter till ingripande. Det är företag som bedriver inlåning från allmänheten och företag som bedriver kreditgivning till konsumenter, t.ex. snabblåneföretagen (sms-lån och liknande). För konsumenterna är skillnaden mellan tillsyn och registrering i det närmaste inte märkbar. En uppgift om att ett företag är registrerat hos upplevs säkerligen av de flesta som en garanti för att gällande regler följs och att är garanten för detta. Att den statliga insättningsgarantin inte gäller för dessa inlåningsföretag är knappast känt för allmänheten. I samband med antagandet av den nya konsumentkreditlagen diskuterades huruvida tillsynsansvaret för snabblånen skulle flyttas från till . I det sammanhanget fick av regeringen i uppdrag att se över frågan om registrering av företag utan därtill hörande tillsynsansvar. lämnade sin rapport till regeringen med huvudsakligt förslag om att all tillsyn borde ligga på . Det är nu hög tid att fullfölja förslagen i rapporten och lagstifta om en mer enhetlig tillsyn över finansiella företag i .
mot · GZ02Fi229 · 2011-10-03 00:00:00 — Nordiskt ekonomiskt samarbete och gemensam valuta tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett ökat ekonomiskt samarbete och en gemensam valuta för de nordiska länderna. De nordiska länderna har en lång gemensam historia. Vi har utvecklats i liknande riktning och har ungefär samma samhällsstruktur och tankesätt när det gäller ekonomiskt ansvar. har vi ett långtgående samarbete inom en rad olika områden. Exempelvis krävs det inget pass för de nordiska ländernas medborgare när de besöker ett annat nordiskt land. Gränserna på arbetsmarknaden har mer och mer suddats ut och det är inte ovanligt att arbeta i ett annat land än det man bor i. Ett mycket bra exempel på detta är där tusentals människor pendlar till den andra sidan sundet för att arbeta. En förutsättning för att det ska fungera är att och har ekonomiska system som är kompatibla med varandra. Det redan existerande samarbetet kan utvecklas och nå nya höjder. I en monetär union får de fem nordiska länderna , , , och ett betydande ekonomiskt och politiskt inflytande. Exempelvis skulle vi som en sammanslagen ekonomisk region ha en så stor ekonomi att vi i teorin skulle kvalificera oss för en plats i G20. Grundtanken med euron är bra. Ett enat med en gemensam valuta är en ekonomisk supermakt som även kommer att kunna konkurrera med , och . Unionens problem har dock blivit smärtsamt uppenbara. Ett samarbete där alla medlemmar inte har samma grundsyn på vilka skrivna och oskrivna regler som gäller får förr eller senare problem. Det är något som en gemensam nordisk valuta inte skulle drabbas av eftersom de nordiska länderna går in i samarbetet med starka ekonomier och, framförallt, en liknande syn på hur en ekonomi ska skötas. Med anledning av detta bör vi se över möjligheten att öka det ekonomiska samarbetet mellan de nordiska länderna för att införa en gemensam valuta.
mot · GZ02Fi233 · 2011-10-02 00:00:00 — Förbud för AP-fonderna att investera i vapenindustrin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att AP-fonderna inte ska tillåtas att investera i vapenindustrin. AP-fonderna, som förvaltar våra gemensamma pensioner, har både etik- och miljöregler för vilka företag man investerar i. Sedan reglerna infördes har de uppdaterats och förfinats allt mer, vilket vi tycker är bra. Det finns till exempel riktlinjer om att placeringar inte ska göras i verksamhet som är involverad i barnarbete, att man ska respektera seriösa affärsmetoder (det vill säga inte involveras i mutor etcetera) och att man ska placera i enlighet med de mänskliga rättigheterna enligt FN:s definition. Vi anser att dessa riktlinjer för god etik- och miljöplacering också måste innehålla riktlinjer om förbud mot att placera i vapenindustrin, bland annat klustervapen. Det kan inte vara rimligt att våra gemensamma pensionspengar ska användas för att tjäna pengar på försäljning av klustervapen och andra vapen. Vi anser inte att det kan anses vara i enlighet med god etik och moral och det borde därför vara förbjudet. FörstaFjärde AP-fondernas etikråd har beslutat att fondernas pengar inte ska investeras i företag på grund av deras produktion av bl.a. klustervapen, vilket är bra. Om AP-fonderna tar detta beslut så bör det ju inte vara svårt att också tydligt helt ta avstånd från vapenindustrin när det gäller AP-fondernas investeringspolicy. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GZ02Fi237 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om eventuella vinster inom förskolan, skolan, sjukvården och äldrevården. I ett välfärdsland som är det viktigt att ha en bra förskola, skola, sjukvård som äldrevård som så långt möjligt skall stanna inom den offentliga sektorn. Utvecklingen har gått i en helt annan riktning. Allt fler privatiseringar av den offentliga sektorn har gjorts, och vinster tas ut av privata företag. Flera av dem är utländska företag där vinsterna inte ens stannar kvar i eller beskattas här. Då vår välfärd finansieras av skattemedel anser vi att eventuella vinster inom förskolan, skolan, sjukvården och äldrevården ska gå tillbaka till verksamheten och utveckla den så att vi får en bra välfärd även som kommer alla till del och håller en god kvalitet.
mot · GZ02Fi238 · 2011-10-03 00:00:00 — Löne- och anslagssystemet i staten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över löne- och anslagssystemet i staten. I staten avgörs oftast löner inom ramen för ett anslagsberäkningssystem i statsbudgeten. Det s.k. ramanslagssystemet infördes . Kritiken mot systemet, och framförallt delar som produktivitetsavdraget, har vuxit utifrån att de ekonomiska och verksamhetsmässiga förutsättningarna inom staten har förändrats, samt utifrån att de jämförelser som görs inte ger staten avsedda förutsättningar. Till exempel uppstår kraftiga svängningar . Jämför vi till exempel ökade löneindex med 6 miljarder, 2011 med 0,9 miljarder, vilket ger instabilitet. Vidare ger beräkningssystemet en eftersläpning jämfört med övriga arbetsmarknaden på omkring , och det kan bli mycket olyckligt särskilt i kristider när statliga insatser behövs för att stimulera ekonomin. När finanskrisen slog till 2008/09 fanns ett behov av att förstärka statlig service, men anslagssystemet försvårade detta. Beräkningssystemet behöver moderniseras i flera delar och göras stabilare och mer förutsägbart. Därför behöver göra en översyn av systemet.
mot · GZ02Fi239 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att betalningsanmärkningar ej får leda till högre försäkringspremier. Det är inte rimligt att ta ut en högre premie för lägenhets- eller villaförsäkring även om man har betalningsanmärkning. Risken för att det uppstår skador som ska åtgärdas genom denna försäkring ökar givetvis inte om man har kommit efter med räkningar för exempelvis . Det är inte acceptabelt att försäkringsbolag väljer att ta ut extra höga för kunder med betalningsanmärkningar. Det finns då en stor risk att man som privatperson i detta läge avstår från att teckna försäkring. Åtgärden från försäkringsbolagets sida drabbar enskilda i form av försämrad ekonomi. Flera försäkringsbolag har angivit att de höjt premierna för kunder med betalningsanmärkningar, med hänvisning till den högre skaderisken för dessa kunder. Andra försäkringsbolag anger att de anser att de ska avvakta ett politiskt beslut i frågan innan de agerar. har tyvärr sagt nej till ett förbud mot att låta betalningsanmärkningar påverka försäkringspremien. Och har lämnat till tillsynsmyndigheten, , att avgöra om man vill utreda frågan. Det är inte rimligt att premiens storlek kopplas till betalningsanmärkningar. I många fall kan en mer strikt tillämpning av reglerna för kreditupplysning säkerligen medföra att betalningsanmärkningar inte hade antecknats när en person tecknar en försäkring. Det behövs en översyn av hur reglerna om betalningsanmärkningar tillämpas, så att människor inte drabbas felaktigt.
mot · GZ02Fi244 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta betalningsrutiner. När krisen kom hade de små företagen stora problem med sin likviditet. Detta berodde i många fall på att staten, landstingen, kommunerna och de samhällsägda företagen inte betalade sina fakturor . Detta ledde till stora bekymmer och många företag fick höra av sig till banken och försöka lösa sina löpande fakturor med hjälp av höjda checkkrediter. Alla hade dock inte den möjligheten. Det är oacceptabelt att stat, landsting och kommun använder de små företagen som kassakistor. Samhället måste på alla plan ta sitt ansvar och istället bli ett föredöme vad gäller betalning av fakturor. En skärpning av betalningsrutinerna är nödvändig på alla nivåer i samhället. Då även de större privata företagen ibland agerar nonchalant gentemot mindre företag bör en generell översyn av betalningsreglerna i näringslivet ske.
mot · GZ02Fi246 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa utmaningsrätt i kommunerna, regionerna och landstingen. Vi har i ökat valfriheten inom välfärdssystemen. Patienten får välja vårdcentral, och de som uppfyller kraven har rätt att starta vårdcentraler med offentlig ersättning. tillbaka finns också LOV, lagen om valfrihetssystem, som ger kommuner och landsting möjlighet att kunna erbjuda valfrihet som ett alternativ till offentlig upphandling eller att fortsätta att bedriva verksamheten i egen regi. En annan spännande företeelse som kommer att förändra den kommunala verksamheten är den s.k. utmaningsrätten. Den öppnar för företag och i vissa fall även för anställda att utmana kommunen och ta initiativ till upphandling av en verksamhet i syfte att bedriva verksamheten med högre kvalitet eller mer kostnadseffektivt. En inkommen utmaning innebär att kommunen eller utreder och prövar möjligheterna att införa en alternativ driftsform för den utmanade verksamheten. Utmaningsrätten omfattar all verksamhet utom myndighetsutövning, strategiska ledningsfunktioner och kommunala bolag. Verksamheter som enligt lag och förordning måste utföras av kommunen kan inte heller utmanas. Ett införande av utmaningsrätt innebär att man säger ja till idéer och till kreativitet, att man får tillgång till referensvärden för hur den egna verksamheten bedrivs och hur den skulle kunna förbättras. En utmaning innebär att ansvariga politiker i kommunen eller utreder möjligheterna att införa en alternativ driftsform för den utmanade verksamheten. Genom att man öppnar för utmaningar säkerställs i högre grad att verksamheten bedrivs på bästa möjliga sätt. Man kan säga att utmaningsrätten för kommunen i praktiken är en kostnadsfri genomlysning av den kommunala organisationen. I den statliga förvaltningskommitténs utredning Styra och ställa Förslag på en effektivare statsförvaltning (2008) drog man slutsatsen att en statlig utmaningsrätt borde införas. Med respekt för det kommunala självstyret är utmaningsrätten ej tvingande och hade ett landsting och 39 av kommuner, däribland kommun, infört utmaningsrätt. De 39 kommunerna som beslutat om utmaningsrätt har kommit olika långt i sitt arbete att genomföra sina ambitioner. kommun har kommit längst med utarbetade egna regler och även lättillgängliga anvisningar i sju steg på sin hemsida. Att en kommun beslutat om utmaningsrätt räcker inte för att processen ska komma igång. saknas rekommendationer och riktlinjer eller nationellt övergripande regelverk för hur utmaningsrätten skall utformas. Det finns inte heller någon enhetlig strategi för kommunsektorn för hur utmaningsrätten skall marknadsföras för att på bästa sätt leda till positiva resultat. Det är inte ovanligt att varken den egna personalen eller företagen på orten över huvud taget känner till att möjligheten existerar. Visserligen kommer ytterligare någon kommun och något landsting att införa utmaningsrätt med ökade möjligheter till att fler aktörer kan driva offentligt finansierad verksamhet men reformen borde genomföras i hela landet. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GZ02Fi247 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kronofogdens handläggning av företagsärenden. Svenska företagare blir negativt särbehandlade hos när det gäller betalningsförelägganden. Om någon ansöker om betalningsföreläggande mot ett företag kommer uppgifterna att finnas tillgängliga för kreditupplysning . Företaget får ingen chans att lämna sin synpunkt på ärendet, och om det visar sig att ansökan om föreläggande varit felaktig eller utan grund kommer uppgifterna ändå att finnas kvar . I praktiken har en ansökan samma negativa effekt för ett företag som en betalningsanmärkning, och resultatet kan bli att det får problem med krediter och lån. Enligt kreditupplysningslagen finns ingen restriktion mot att publicera uppgifter om ansökningar om betalningsförelägganden hos när det gäller näringsidkare. Däremot finns en sådan restriktion i 7 § kreditupplysningslagen när det gäller privatpersoner. Företagare i drabbas regelbundet av oseriösa företag som skickar ut bluffakturor, och dessa bluffare har även i allt större utsträckning börjat använda sig av hot om kronofogden, vilket ytterligare belyser systemets orimlighet. Även om man har tillbakavisat de felaktiga betalningsföreläggandena finns det en risk att hamna i kreditupplysningsföretagens register. I tror vi på rättsprincipen oskyldig till dess att motsatsen bevisats. Att då ha ett system som detta blir märkligt. Regeringen bör därför överväga att se över regelverket gällande handläggning.
mot · GZ02Fi248 · 2011-10-03 00:00:00 — IT-projekt i offentlig sektor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärdera it-projekt i den offentliga sektorn. har ett stort antal lyckade och mindre lyckade it-projekt genomförts av myndigheter och andra aktörer inom den offentliga sektorn. Framgångsrika exempel som pekas ut är bland annat projekt hos och . Uppmärksamheten som riktas mot mindre lyckade projekt är med rätta stor, men troligen inte tillräcklig då lärdomar från projekten hade kunnat användas för att förhindra skenande kostnader och förseningar. Bara har exempelvis Försvarsmakten, och flera andra myndigheter varit i blåsväder med anledning av it-projekt. Enligt uppgifter i branschtidningar kan it-kostnaderna för komma att bli för ett projekt att använda ett så kallat affärs- och resursplaneringssystem för utbetalningar av bidrag. Försvarsmaktens projekt för att få ordning på sin ekonomi har också varit omskrivet. har icke-fungerande system gjort att det varit risk för att Försvarsmakten inte skulle kunna inkomma med ekonomiska rapporter av god kvalitet och till staten, betala räkningar och tillse att de anställda får lön . Ytterligare ett exempel är en myndighet med ansvar för högskolestuderandes val av utbildningar och högskolor, som har en hemsida som i rad kraschat när sista anmälningsdag närmat sig. I en del fall har utvärderingar av enskilda projekt genomförts (av den egna myndigheten eller av Statskontoret), men vad som tycks vara nödvändigt är att det utöver E-delegationen behövs en särskild arbetsgrupp som arbetar myndighetsövergripande för att förhindra uppkomsten av nya bakslag. Att kalla detta för en kan vara befogat i en del fall där kostnaderna, leveranstiden och resultatet hamnat långt från de ursprungliga planerna. Med bättre kontroll över framtida it-projekt och dokumenterade lärdomar från framgångsrika genomförda projekt finns en potential att spara stora summor pengar för skattebetalarna som servicen kan förbättras genom enklare och effektivare tjänster. Regeringen bör överväga att göra en översyn av it-projekt i den offentliga sektorn.
mot · GZ02Fi250 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetspendlingen blir en viktig faktor i skatteutjämningssystemet mellan kommunerna. Infrastruktur, kommunikationer och kompetens är klassiska förutsättningar för jobben. Staten har här ett övergripande ansvar för att se till att dessa politikområden prioriteras i den takt som det moderna kräver. Dagens och morgondagens tjänstesamhälle är i hög utsträckning beroende av regioner med en hög befolkningstäthet. Men för att vi ska ha råd att ge varandra service och tjänster, så krävs en stark basproduktion inom tillverkningsindustrin. En produktion som i sin tur är beroende av att företag och kommuner samarbetar och agerar för att skapa goda förutsättningar för människor att leva och bo. Ett exempel på ett sådant drivande samarbetsklimat är fordonsindustrin i . sjönk antalet arbetstillfällen i med nästan 900 jobb. Gång på gång kom ministrar och statssekreterare på besök för att informera sig om läget. Resultatet blev några platser på komvux. När inte staten tog sin del av ansvaret landade allt på kommunen själv. Ledningen i fattade beslut om stora satsningar på insatser för kompetensutveckling och stöd till de friställda. Regionen, de fackliga organisationerna och de lokala bankerna är bara några av dem som engagerat stöttade kommunen i detta arbete. har fordonsindustrin i större produktion än före krisen och antalet jobb har mer än återställts. Läget är ljusare . Av dem som fått chansen att på nytt arbeta i består närmare hälften av inpendlare. Detta visar tydligt betydelse för hela intäktsbasen i och nordöstra . Ett bekymmer är dock att de som pendlar till inte betalar någon skatt till kommun. Dagens skattesystem missgynnar i dessa fall de kommuner som står för jobben. I samband med storstadssatsningen konstaterades det att den stora inpendlingen från de s.k. sovstäderna borde generera skatteutjämning, vilket senare också blev fallet. Men tyvärr så missade man att fler kommuner än storstäderna har en stor andel pendlare. har lika stor eller större procentuell inpendling som våra storstäder och naturligtvis blir effekten på kommunerna lika vad gäller resurser för att hålla igång dessa arbetsplatser. Mot bakgrund av detta menar vi att det vore önskvärt med en översyn av skatteutjämningssystemet så att även mindre kommuner med stor andel arbetspendling ges samma chans till utveckling och tillväxt som dagens storstäder.
mot · GZ02Fi251 · 2011-10-03 00:00:00 — Skattemoral krav vid upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upphandlande enheter vid upphandlingar ska kunna utesluta anbud från företag som bedriver skatteplanering på ett sådant sätt som anges i motionen. Allt fler företag inom vård, skola och omsorg köps upp av riskkapitalbolag. Flertalet av de stora privata utförarbolagen inom vård, skola och omsorg i ägs av riskkapitalbolag med säte i något så kallat skatteparadis. som riskkapitalbolagen gör miljardvinster gör de allt för att undvika att betala skatt. har granskat 25 riskkapitalägda koncerner. Granskningen visade att av dessa har 23 inte betalat någon bolagsskatt alls . uppskattar att svenska skattebetalare förlorar genom riskkapitalbolagens agerande, enligt (). Bolagen ägnar sig åt avancerad skatteplanering, i form av olika transaktioner i syfte att undvika att betala skatt på vinsten, trots att de bokstavligen lever av svenska skattepengar. En vanlig metod är att det svenska bolaget tar ett lån av ett systerbolag i koncernen och betalar en mycket hög ränta, som dras från vinsten i det svenska bolaget. I skatteparadisen betalar systerbolaget mycket låg eller ingen skatt på motsvarande ränteinkomst. Så undandras den offentliga sektorn stora belopp , pengar som skulle behövas för att anställa fler i vården, skolan och omsorgen. Enligt gick av våra skattepengar till olika privata aktörer 2010. Enligt en granskning av gör de riskkapitalägda bolagen inom vård, skola och omsorg en rörelsevinst på mellan av omsättningen. Lönsamheten i dessa branscher är ofta mycket god. Exempelvis gjorde ett drygt dussin bolag som kontrollerar nästan halva marknaden för privata aktörer i sjukvårdsbranschen i , en vinst på knappt 2,9 miljarder , mätt i rörelseresultat före räntor, skatt, avskrivningar och amorteringar. Det borde vara självklart att ställa höga etiska krav på dem som får förtroendet att utföra viktiga samhällstjänster. Enligt gällande lag är det tillåtet att ta sociala hänsyn vid offentlig upphandling om det görs på rätt sätt. Etiska och miljömässiga krav kan ställas. Allt fler kommuner och landsting engagerar sig exempelvis för rättvis handel och ställer krav på att det man köper in inte producerats på ett sätt som kränker grundläggande mänskliga rättigheter. Det är lika angeläget att upphandling är ekonomiskt hållbar, som att den är ekologiskt och socialt hållbar. Kommunallagen kräver god ekonomisk hushållning. Eftersom den offentliga sektorn finansieras av skattemedel är det en dålig affär för oss medborgare att medverka till skatteplanering, även om den juridiskt sett är laglig. Därför bör regeringen låta vidta de åtgärder som eventuellt krävs för att offentligt upphandlande enheter vid upphandling ska kunna utesluta anbud från företag som ägnar sig åt skatteplanering av ovan nämnda slag. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening.