mot · GZ02U332 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsättningsvis i dialogen med bör verka för att de mänskliga rättigheterna respekteras fullt ut för uigurer och alla andra etniska och religiösa grupper i den autonoma regionen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i sina utrikespolitiska kontakter bör kräva att hundratals miljoner religiöst troende får möjlighet till verklig religionsfrihet och mötesfrihet. Den kinesiska regimkritikern tilldelades 2010 för sin långa kamp för mänskliga rättigheter i . Han sitter fortfarande i fängelse i nordöstra , avskuren från omvärlden, och förhindrades bland annat att delta i sin fars begravning . Sannolikt är han inte ens informerad om att fadern dött. är bara ett av många bevis på att regimen i är främmande för demokrati och mänskliga rättigheter. Förtrycket av uigurerna i västra har ökat avsevärt och spänningen mellan folkgrupperna i området har ökat successivt. Inför förekom svåra oroligheter och demonstrationer i , Kashgar och andra städer i Xinjiang. Också har flera incidenter med flera döda skett i Kashgar och Khotan i södra . Dessa händelser visar tydligt hur regimen i underblåser etniska spänningar och skyddar hankinesiska intressen. Hankineser är i majoritet i delar av den autonoma regionen . har utökat sin militära närvaro i området och människorättsgrupper rapporterar om allvarliga kränkningar av civilbefolkningen och lokala autonomiförespråkare. Den framgångsrika kvinnliga företagaren som suttit i fängelse för sin kamp för mänskliga rättigheter för sitt folk uigurerna anklagades efter oroligheterna för att ha styrt demonstrationerna från sin ofrivilliga exil i . Hennes familjemedlemmar och släktingar medverkade under påtryckningar i kinesiska medier för att ta avstånd från henne. Två av hennes söner avtjänar fortfarande fängelsestraff för ekonomiska brott, vilka sannolikt är en förevändning för att trakassera familjen. I ett plötsligt utslag av öppenhet från kinesiska myndigheter tilläts släktingar träffa den ene av Rebiyas söner, . Det blev tydligt att far väldigt illa i fängelset och att myndigheterna vill att det blir känt för Rebiya . Alims hälsotillstånd beskrivs som akut som en följd av hans förhållanden i fängelset. Alims fängelsestraff började och är . är det svårt att se att han kommer att överleva de omänskliga förhållandena som han utstår i fängelset med bland annat tortyr. Och vi har väldigt lite information om hans faktiska tillstånd i fängelset. Det finns en stor okunnighet bland hankineser om uigurisk kultur och många fördomar förekommer. Uigurer och hankineser lever också ofta segregerat i de större städerna i Xinjiang, vilket inte främjar utbytet eller förståelsen. Uigurerna upplever också hur deras språk och kultur alltmer sätts på undantag under förevändningar som modernisering och utveckling. Det är viktigt att påpekar att uigurernas liksom hankinesernas rättigheter måste respekteras i alla lägen och att regimen inte bara stöder majoritetsbefolkningen. I dialogen mellan och måste verka för att de mänskliga rättigheterna respekteras fullt ut för uigurer och alla andra etniska och religiösa grupper i den autonoma regionen i . Religiös tro misstänkliggörs ofta och kopplas till politisk verksamhet utan grund. De relativt få kristna uigurerna lever i en mycket svår situation då både deras religiösa ställningstagande och lojalitet mot regimen ifrågasätts. Den kristna uiguren Alimjan Yimit (Alimujiang Yimiti) från Kashgar dömdes till fängelse för brott mot statens säkerhet, trots att den ursprungliga anklagelsen och grunden för att Alimjan häktades 2007 var hans kristna verksamhet. I Xinjiang finns en särskild förordning med förbud att sprida den kristna läran i områden där det bor muslimer eller lamaister och i gränsområden, utfärdad av ett regionalt partiorgan. Denna förordning är unik för Xinjiang och strider mot den kinesiska grundlagen. Inga fakta som kommit fram om målet mot Alimjan visar på någon grund för anklagelsen om brott mot statens säkerhet. Alimjans familj lever i stor osäkerhet och har endast beviljats ett fåtal besök i fängelset. Många muslimska skolor har stängts och imamer fängslas, omskolas ideologiskt och fråntas sin position. Den religiösa ofriheten i Xinjiang gäller alltså både uigurer, hankineser och andra etniska grupper. Den kinesiska regeringen vägrar att göra skillnad på våldsam kamp för självständighet och passivt motstånd mot förtrycket. Massarresteringar sker löpande och flera som anklagats för terrorism har avrättats. Amnesty hävdar att uigurer är den enda folkgruppen som kontinuerligt avrättats på grund av politiska brott . Alla autonomiförespråkare klassificeras som terrorister. Den bör i sina kontakter med de kinesiska myndigheterna skyndsamt verka för att dödsstraffen upphävs och att namn på de uigurer som sitter fängslade blir offentliga samt att garanterar deras säkerhet. (Fallet Alimjan Yimit är särskilt uppseendeväckande.) Myndigheterna bör kontrollera rättegångar, frige fångarna eller ställa dem inför rätta i överensstämmelse med internationell standard. bör även verka för att avskaffar dödsstraffet. Förföljelserna och restriktionerna på grund av religiös tro har ökat generellt i under Hu tid som partiledare och president. Kristna både inom och utanför den registrerade protestantiska kyrkan (tre-själv-rörelsen) får ofta kämpa mot myndigheternas godtycke och bestraffningar. för eliminerandet av rasdiskriminering utkom med en rapport om förhållandena i där man betonar vikten av att religiösa grupper fritt kan utöva sin religion och att etniska grupper fritt kan utvecklas med sitt eget språk och sin kultur. bör agera både unilateralt och inom ramen för EU för att tar till sig kritiken och gör genomgripande förändringar i både lagsystem och praxis. bör i sina utrikespolitiska kontakter kräva att hundratals miljoner religiöst troende får möjlighet till verklig religionsfrihet och mötesfrihet. Sedan har en våg av trakasserier och arresteringar skett mot religiösa grupper, särskilt kristna. Ofta tvingas ledande personligheter lämna sin hemort och hålls under någon form av husarrest på annan ort tills den för tillfället känsliga perioden är över. Samma taktik används mot politiskt oliktänkande , och den återkommer vid olika tillfällen som bedöms politiskt känsliga. Här finns inte någon rättssäkerhet och även i detta fall går agerande i konflikt med gällande lagar och förordningar. Regimen utnyttjar det juridiska systemet och anklagar och dömer systematiskt religiöst troende på andra grunder än deras tro för att kunna hävda att fortfarande har religionsfrihet. driver regimen också en kampanj där man vill att religionen ska anpassa sig till det socialistiska samhället. Detta tar sig uttryck i att de registrerade religiösa grupperna uppmanas omtolka sitt religiösa budskap efter denna princip och tona ner vad regimen ser som kontroversiellt och konfliktskapande. Regimen söker alltså kontrollera den registrerade religionens uttryck även teologiskt, inte bara genom fysiska ingripanden. Intressant att notera är en akademisk studie om antalet religiöst troende i , vilken presenterades vid i . Rapporten hävdar att över 300 miljoner kineser är troende, varav ca 40 miljoner är protestanter och 1415 miljoner katoliker. Många bekänner sig till olika folktro. Det har kommit ut en rapport cant send me back från UHRP om svårigheter för uigurer att återvända till Xinjiang efter att de sökt asyl i andra länder men där deras ansökan har avslagits. I rapporten nämns också behandling av uiguriska flyktingar. Den är bekant med det faktum att de svenska folkrörelserna spelade en fundamental roll då gick från fattigdom till välstånd och demokrati. Den svenska frikyrkan var en tongivande aktör och en viktig gräsrotsrörelse som mobiliserade det svenska civila samhället till en positiv förändring. Verklig religionsfrihet och mötesfrihet är således av fundamental vikt för att det kinesiska civila samhället ska kunna utvecklas och bidra till en positiv samhällsutveckling. i (C)