mot · GZ02Fi243 · 2011-10-04 00:00:00 — Äldre döva och dövblinda har på de flesta håll i landet en svår situation eftersom man är så få att särskilda insatser inte finns. Man får därför förlita sig på den vanliga vården och omsorgen, men får inte samma möjligheter som andra att kommunicera och ta del av information från det offentliga. Vi vill därför införa regionala vägledare samt en nationell samordnare för äldre döva och dövblinda. Det är tydligt att det nuvarande pensionssystemet inte är vare sig robust eller stabilt och att det kommer att fortsätta att urholkas. För att skapa ett rättvist och förutsägbart system som kan ge varje människa trygghet om att hon eller han kommer att kunna leva på sin pension är en ny genomgripande pensionsreform nödvändig. Vi anser att en sådan reform ska föregås av en parlamentarisk översyn och en bred och öppen samhällsdebatt. För är det i samband med en sådan översyn prioriterat att skapa jämlika intjänanderegler, att slopa premiepensionen och att byta ut den s.k. bromsen mot en konstruktion där politiska beslut fattas för att kompensera systemet om det visar sig att pensionssystemet är underfinansierat. Vidare är det viktigt att understryka att bristerna i dagens pensionssystem inte kan kompenseras genom skattesänkningar. Det är en orimlighet skattesystem att pensioner beskattas hårdare än löneinkomster. Men pensionärernas ekonomi avgörs inte framför allt av skatteförändringar utan av utformningen av pensionssystemet som sådant. anser att AP-fonderna ska användas för samhällsekonomiskt hållbara investeringar och i företag som tar långsiktigt, etiskt, socialt och ekologiskt ansvar. Ett starkt svenskt näringsliv förutsätter en aktiv och målmedveten näringspolitik. AP-fondsmedlen bör utnyttjas för att möjliggöra en sådan näringspolitik. Den högriskplacering som införts i Sjunde AP-fonden har fått till följd att fondens värde kraftigt sjunkit till följd av den senare tidens börsnedgångar. menar att detta inte är försvarbart. De som valt att inte ta ökade risker med sitt pensionssparande, de s.k. icke-väljarna, har tvingats att ta särskilt höga risker i placeringen av sina pensionsrättigheter. För att stärka pensionärernas ekonomi föreslår en höjning av garantipensionen med och vi kompenserar urholkningen av pensionernas värde för dem som var ATP-pensionärer genom en sexprocentig höjning. Var och en av oss ska känna en trygghet i att vi klarar oss ekonomiskt om vi blir sjuka, går i pension, blir föräldrar eller förlorar arbetet. Genom en generell välfärd skapar vi en sådan trygghet för alla. Det ger en solidarisk omfördelning av resurser mellan kvinnor och män, mellan lågavlönade och högavlönade och mellan olika perioder i våra liv. Sådana trygghetssystem har ett starkt stöd, men när människor märker att de kan lita på systemet skaffar de som har råd i stället privata försäkringar. Dessa grupper förlorar då också intresset för att upprätthålla nivån på de offentliga trygghetssystemen som alla andra är beroende av. Det leder till sämre kvalitet, minskad ekonomisk trygghet och till att den generella välfärden urholkas. Regeringens attacker mot sjukförsäkringen har lett till att sjuka utförsäkras och vi har fått ett där sjukdom för många har kommit att innebära fattigdom. Eftersom kvinnor i betydligt högre grad än män drabbas av långvariga sjukskrivningar har försämringen av sjukförsäkringen framför allt lett till ökad fattigdom bland kvinnor. Den försämrade sjukförsäkringen har inneburit att har tagits från sjuka, ungefär lika mycket som har gått till skattesänkningar för de rikaste . I den senare gruppen är sju av tio män, medan sju av tio av de sjukskrivna är kvinnor. De kvinnor och män som drabbats av dagens system är inga enstaka undantag. Den skälighetsprövning som regeringen föreslår är därför helt otillräcklig och rättar inte till grundproblemet att fyrkantiga tidsgränser anses viktigare än om individen har blivit tillräckligt frisk för att arbeta. Utförsäkringarna måste stoppas och sjukpenningens bortre tidsgräns, den s.k. stupstocken, avskaffas. Det avgörande ska självklart vara om man är för sjuk för att arbeta eller ej. Den orimliga prövning mot en fiktiv arbetsmarknad som sker efter måste skyndsamt ändras till att gälla normalt förekommande arbeten, inte som då man kan prövas mot fiktiva arbeten. Att regeringen inte följer tillkännagivande om ändring av denna prövning är allvarligt. Regeringens bärande idé tycks vara att sjuka ska piskas till att söka arbete genom att deras ekonomi körs i botten. kan aldrig acceptera ett sådant synsätt. Försäkringen och dess villkor ska stimulera aktivitet för att ge sjukskrivna förbättrad arbetsförmåga. Den ska vara rymlig så att medicinska insatser, rehabilitering och arbetsprövning kan pågå på ett individuellt anpassat sätt utan att ersättningen påverkas. Individens ställning i rehabiliteringsprocessen måste stärkas och en rehabiliteringsombudsman bör övervägas. Vi vill individanpassa sjukförsäkringen så att man kan få ersättning i fler steg än dagens fyra. Den som arbetar och känner att hon eller han vill pröva att arbeta mer måste gå , vilket kan vara ett för stort steg. Genom fler nivåer med mindre avstånd gör vi det lättare och mindre riskabelt att pröva att börja arbeta igen. Det bör även skapas strukturer så att arbetsgivare inte som kan frångå sitt ansvar för att stödja den anställdes väg tillbaka i arbete. Det bör tydligt slås fast att det är ansvariga läkares medicinska bedömning som ska vara utgångspunkten för beslut. Individens ålder, kön och andra relevanta faktorer bör också kunna vägas in i besluten eftersom dessa kan påverka sjukdomens konsekvenser. Det bör tas fram en modell som gör det möjligt att få sjukpenning även utan ständig kontroll av arbetsförmåga. Detta eftersom återkommande prövning för vissa grupper kan påverka hälsan negativt när man behöver lägga all tid och kraft på sina vårdkontakter och att blir frisk. I linje med regeringens syn på hur man får sjuka att återgå i arbete sänks sjukpenningen . Regeringen har även infört ett nytt sätt att beräkna föräldra- och sjukpenning där inte hela den sjukpenninggrundande inkomsten räknas. Vi accepterar inte någon av dessa sänkningar och höjer därför ersättningsnivåerna. Vidare har regeringen sänkt taket i både sjukpenning och tillfällig föräldrapenning så att färre får ersättning baserad på hela sin inkomst. Att hela fyra av tio löntagare befinner sig över taket är ohållbart för oss som vill ha hög kvalitet på försäkringen. Taket måste därför höjas. Sjukförsäkringens karensdag bör avskaffas. Den gör att personer med små marginaler tvingas gå till jobbet även när de borde stanna hemma. Som första steg mot ett avskaffande vill vi ersätta den med ett karensavdrag. Detta för att hindra de särskilt hårda konsekvenserna för personer som har färre men längre arbetspass än normalt, exempelvis de med nattpass i vård och omsorg. En fungerande socialförsäkring kräver en fungerande Försäkringskassa. Att fatta beslut utifrån omänskliga regler har tillsammans med minskade medel lett till mycket pressade förhållanden för de anställda. Vi vill höja anslagen så att verksamheten får bra förutsättningar att fungera och så att de lokala servicekontoren inte hotas. Regeringen har skärpt reglerna för sjukersättning, det som tidigare hette förtidspension. har , tillsammans med , de hårdaste kraven av alla för att bevilja sjukersättning. De hårda kraven och bristen på alternativ gör att människor som är för sjuka för att arbeta står utan egen försörjning. Det är en omänsklig ordning som måste åtgärdas. Även de som får sjuk- eller aktivitetsersättning har en ekonomiskt mycket svår situation och vi vill därför höja både ersättningsnivån och bostadstillägget. 5.1.6Satsningar för en likvärdig utbildning Regeringens utbildningspolitik uppfyller inte kravet på likvärdighet. Kunskapsskillnaderna och segregationen ökar. Var tredje elev lämnar gymnasieskolan utan fullständiga betyg. Detta innebär att många unga riskerar att fastna i otrygga anställningar och långtidsarbetslöshet. Elevernas bakgrund får allt större betydelse för deras prestationer och lärande. De internationella tester som genomförs med jämna mellanrum visar tydligt att svenska skolor blir sämre och sämre på att kompensera för elevernas skiftande förutsättningar. Målet att den svenska skolan ska vara likvärdig blir allt mer avlägset. Klass, etnicitet eller kön utgör i sig inte något hinder för inlärning. Däremot kan olika bakgrund eller en funktionsnedsättning göra att det krävs olika arbetssätt för att nå målen. Skillnaderna i skolresultat visar att skolan fortfarande inte kompenserar tillräckligt för sociala skillnader eller andra bakgrundsfaktorer för eleverna. Undervisningen anpassas helt enkelt inte till alla elever. För att skolor ska kunna kompensera för dessa elevers bakgrund och ge dem det stöd de behöver inför en skolmiljard som ska riktas direkt till de elever och de skolor, ofta i segregerade områden, som har de största behoven. Pengarna, som ska fördelas av , ska användas för att minska kunskapsskillnader genom att öka stödet till de elever och de skolor som har sämst förutsättningar att nå målen. Hänsyn ska t.ex. tas till elevernas klassbakgrund, föräldrarnas utbildningsnivå, utländsk bakgrund. Även om flickor generellt når bättre resultat i skolan finns det anledning att särskilt uppmärksamma och stödja den grupp flickor som har svårt i skolan och inte når målen så att de får samma stöd som pojkar i motsvarande situation. Parallellt med skolmiljard måste kommunernas fördelning av skolans resurser förändras. Den kommunala skolpengen tar inte hänsyn till elevernas olika förutsättningar och behov. Därför ska det införas tydliga riktlinjer för hur pengarna ska fördelas utifrån elevernas olika bakgrund och behov av stöd. I första hand ska utfärda allmänna råd till kommunerna. Om det inte leder till förbättringar måste lagstiftning övervägas. Fritidshemmen ska hålla lika hög kvalitet som skolan eftersom de är en del av en samlad skoldag. De flesta barn börjar och slutar också sin skoldag på fritidshemmet. Tyvärr vistas många av dem i en torftig och osäker miljö eftersom grupperna är för stora och för att det går cirka 30 barn på varje pedagog, vilket gör det i princip omöjligt att bedriva en meningsfull verksamhet. Därför vill införa ett statligt stöd för att anställa fler i fritidshemmen. Villkoret för att få detta bidrag är att kommunen bidrar med halva kostnaden. Kostnaden för staten blir , vilket blir totalt med kommunernas tillskott. Med hjälp av bidraget kommer personaltätheten att kunna öka och det blir färre än 30 barn i den genomsnittliga gruppen. Det innebär en bättre arbetsmiljö för både anställda och barn. Möjligheterna att bedriva en meningsfull verksamhet förbättras också, vilket är bra för barnens lärande och utveckling. vill göra en satsning på skolmaten genom att skolbespisningarna renoveras och rustas upp samt att personalen får möjlighet till utbildning för att utveckla sin kompetens. Alla grundskoleelever ska kunna få frukost i skolan. Vi vill också att skolan ska kunna arbeta bättre för att skapa jämställdhet och att ett led i detta arbete är att erbjuda kurser i feministiskt självförsvar. Utbildningspolitiken har en central roll för att bekämpa arbetslösheten och öka konkurrenskraften genom höjd kunskap och kvalitet. föreslår omfattande satsningar på fler utbildningsplatser. Se avsnitt 5.3. vill genomföra en höjning av studiemedlen. Kunskap är en demokratisk rättighet och högskoleutbildning måste därför vara tillgänglig för alla. För är det en viktig målsättning att minska den sociala snedrekryteringen. Därför krävs ett studiestödssystem som ger social och ekonomisk trygghet. Bra ekonomiska villkor för studerande gör det också möjligt att studera på heltid eftersom det inte finns något behov av att arbeta vid sidan av studierna. föreslår en höjning av studiemedlen till för fyra veckors studier. I denna summa ingår även en höjning av studiebidraget till . Det högre bidraget höjer vi till . 5.2Investeringar i jobb och grön omställning behöver en ny bostadspolitik med tydliga och starka ambitioner. Alla människor, inte bara de med särskilt goda ekonomiska förutsättningar, ska ha möjlighet att leva i bra bostäder till rimliga kostnader i en trygg boendemiljö. Hyresrätten är därför av en särskilt viktig betydelse. Alla billiga hyresrätter behövs, de ska inte dras undan hyresmarknaden genom ombildningar till bostadsrätter. råder bostadsbrist i 120 av landets kommuner och i alla större städer i . 248 000 unga vuxna saknar eget boende. vill möta bostadsbristen genom ett ökat bostadsbyggande. Genom investeringar i nyproduktion och upprustning av bostäder skapas också samhällsnyttiga jobb. mål är att det ska byggas 40 000 bostäder varav en majoritet ska vara hyresrätter. Vi vill därför utforma ett statligt stöd för att stimulera ökat bostadsbyggande med inriktning mot hyresrätter till rimliga kostnader och med miljövänlig teknik. Stödet ska riktas mot tillväxtorter och orter där bristen på ändamålsenliga och efterfrågade bostäder är särskilt stor. Även kooperativa hyresrätter omfattas av stödet. satsar på ett sådant investeringsstöd. Vi vill också genomföra en miljardsatsning till miljonprogrammen genom att upprusta befintliga lägenheter. Vi satsar på att införa ett nytt upprustningsprogram till flerfamiljshus. Ungefär 300 000 av beståndet inom allmännyttan i miljonprogramsområdena är i behov av upprustning . Vi vill skapa förutsättningar för att landets hyresgäster ska kunna bo i moderna, funktionella lägenheter med ökad tillgänglighet och med låg energiförbrukning samt låga koldioxidutsläpp. Hyresfastigheter och bostadsrättsföreningar är undantagna från regeringens ROT-program. Med vårt stöd skulle 60 000 hyreslägenheter kunna totalrenoveras . Ett särskilt demokratikriterium ska finnas. Detta för att säkerställa att upprustningen sker i nära samråd med de boende. En demokratiplan ska upprättas och en konsekvensanalys göras av hur den valda upprustningen påverkar de boendes besittningsskydd och reella möjligheter att bo kvar. Vi investerar också i ett avdrag för energiomställning av småhus. av lägenheter är i formen av småhus. Det finns omkring en halv miljon villor i som byggdes . Genom att genomföra nödvändiga renoveringar kan stora energibesparingar göras som det medför sänkta kostnader för de boende. Satsningen innebär också arbetstillfällen över hela landet. Vi satsar också på ett särskilt stöd till upprustning av välfärdslokaler. Stödet är riktat till att påbörja och tidigarelägga underhåll av och investeringar i välfärdslokaler som skolor, förskolor eller äldreboenden i eller landstingsägd regi. Det finns många skolor och förskolor som är stort i behov av att rustas för att klara den verksamhet som bedrivs och för att ge barn och anställda bra villkor i sin vardag. Många äldreboenden är i stort behov av ombyggnation. Det är hög tid att hela samhället görs tillgängligt för alla medborgare. Bristande tillgänglighet ska skrivas in i diskrimineringslagstiftningen och resurser satsas på att bygga bort hinder i offentliga miljöer. Vi avsätter därför för att bygga bort hinder i offentliga lokaler och affärslokaler som restauranger och butiker. Vi vill också att alla kommuner ska vara skyldiga att i egen regi, eller genom regional samverkan, ordna en bostadsförmedling som är transparent, förmedlar de flesta såväl allmännyttiga som privata lägenheter och som fördelar lägenheter enligt turordning samt enligt social och medicinsk förtur. Den kommunala bostadsförsörjningslagen behöver också förtydligas så att en bättre genomlysning sker av hur kommunerna uppfyller sitt ansvar att tillgodose alla kommunens invånare med ett bra boende. 5.2.2Investeringar i grön infrastruktur och grön teknik Satsning på grön infrastruktur, alltså kollektivtrafik, järnväg, vindkraft och solenergi, bidrar till att nå miljö- och klimatmål. Att vi investerar i långsiktigt hållbara system är också nödvändigt för att ska fungera. Mer grön infrastruktur skapar även nya viktiga arbetstillfällen. 5.2.2.1 Investeringar i järnväg och kollektivtrafik Det krävs en rad åtgärder inom järnväg och kollektivtrafik för att skapa fler arbetstillfällen, förbättra transporterna och minska miljöpåverkan. För det första måste det ske en dramatisk minskning av alla tågförseningar genom att tågkapaciteten ökas. har tågkaoset varit värre . Människor har fått vänta i kyla och vind och försenats till arbete och studier. Även företag och godstransporter har drabbats hårt. är vi i ett läge där vi av miljö- och klimatskäl mer än någonsin behöver öka järnvägssatsningarna. anser att den nationella miljö- och klimatpolitiken ska skapa sådana förutsättningar att människor kan färdas med hållbara transporter samt att fler företag kan frakta sina varor med en godstrafik som minimerar utsläpp och ger svensk industri ökad konkurrenskraft med snabba, leveranssäkra transporter. Men regeringen agerar tvärtom. Regeringens låga ambitioner för de kommande tio åren kommer inte att minska tågförseningarna. Detta trots att fler måste åka tåg om vi ska minska klimatpåverkan. Regeringen föreslår en väg- och järnvägsatsning som innebär en tillfällig anslagshöjning till underhåll inom järnväg med 2012 och 2013. välkomnar regeringens underhållssatsning på infrastruktur som också är en bra investering för att skapa nya jobb. Men järnvägens problem är större än så och kräver långsiktiga lösningar. Då räcker det inte att tillfälligt anslå mer pengar. Dessa tillfälliga nivåhöjningar bör permanentas och höjas. Regeringen satsar dessutom inte alls på nyinvesteringar. menar att detta är en allvarlig brist när allt visar på att vi måste bygga fler spår. Vi avsätter därför , 4,5 miljarder och 11,4 miljarder mer än regeringen på nyinvesteringar i järnväg. Satsningen motsvarar drygt 17 000 nya jobb. vill på allvar minska förseningar för gods och människor genom att kraftigt öka kapaciteten på järnvägen. Vårt första delmål är att minska tågförseningarna och öka godskapaciteten . Därför vill vi ha en kontinuerlig och kraftig höjning av banunderhållet, rusta upp de lågtrafikerade banorna och öka investeringarna i nya järnvägar. En viktig förutsättning för att gynna investeringar är att budgetlagen medger lånefinansiering och att det införs en statlig investeringsbudget som möjliggör avskrivningar över investeringens livslängd. Transportsektorn ökar fortfarande sina utsläpp av fossila växthusgaser, och detta i sådan utsträckning att det med råge förtar minskningen inom andra samhällssektorer. Vi vill därför införa en avståndsbaserad vägslitageavgift på lastbilstransporter genom en s.k. kilometerskatt för tunga lastbilar för att styra om till att minska vägtransportvolymerna och minska utsläppen. Vidare vill vi se fler och bättre kollektiva resor. Andelen resor med kollektivtrafiken måste fördubblas . Privatbilismens ökningstakt måste avstanna och helst minska, inte minst i våra tätorter. Då krävs en väl utbyggd, tillgänglig, prisvärd och väl fungerande kollektivtrafik för alla, både i storstad och i glesbygd. Kollektivtrafik, som ofta utgörs av busstrafik, är mer miljövänlig och trafiksäker och en förstärkt kollektivtrafik ökar jämlikheten genom att pensionärer, ungdomar och andra med låga inkomster gynnas. 5.2.2.2 Grönt jobbpaket för miljön och klimatet behöver en genomgående grön omställning för ett bättre klimat och en bättre miljö. satsar därför de kommande tre åren på hållbara investeringar som gör mer energieffektivt, med en påskyndad övergång till förnybara energislag. Insatserna får positiva återverkningar på sysselsättningen och kommer att skapa arbetstillfällen, i hela landet, både på kort och . Genom att fokusera på stimulans av förnybara energislag, inklusive forskning och utveckling, lägger vi också grunden till ett innovationsklimat som kommer att tjäna och dess konkurrenskraft väl. Med våra satsningar skapar vi ungefär 5 000 nya jobb. Vi investerar i ett nytt klimatprogram med syfte att minska utsläppen av växthusgaser och energianvändningen samt skapa nya jobb, klimatjobb. Stödet ska kunna sökas av kommuner, landsting och företag. Stödet ska bl.a. gå till utbyggnad av biogas, installation av fjärrvärme, övergång till biobränslen, energieffektivisering, klimatanpassningsåtgärder och klimatinformation för en hållbarare livsstil. Klimatprogrammen ska bidra till minskade utsläpp av växthusgaser och utveckling av ny grön teknik. Stödet ska riktas till de samhällsekonomiskt mest lönsamma projekten och syfta till att skapa nya jobb. erfarenheter visar att satsningar på miljö och klimat kan minska utsläppen kraftigt. Kommuner och Landsting har efterfrågat nya klimatinvesteringssatsningar. Vår bedömning är att utsläppen kunna minskas med en knapp miljon ton med vår satsning. Vi investerar också i vindkraft på land och till havs. Det finns utmärkta förutsättningar för en fortsatt utbyggnad av vindkraft i . Utbyggnadstakten kan öka. Vindkraften är en fullt fungerande energikälla, där stora tekniska landvinningar görs för var dag som går, men det gemensamma bör fortsätta att stimulera marknaden för en snabbare övergång. På teknikutvecklingsområdet har mycket goda förutsättningar att hävda sig, vilket är en långsiktig, jobbskapande åtgärd. Vidare satsar vi sammanlagt 20122014 på stöd för konvertering från direktverkande el och installation av solenergi. Det finns fortfarande många hushåll i som har el som sin främsta källa till uppvärmning. Det stöd för konvertering som funnits har fasats ut, trots att det alltjämt finns ett stort behov av fortsatt omställning. upptäcker fler och fler solenergins fördelar, både för uppvärmning och som elkälla. Genom att stimulera exempelvis installationen av solpaneler skapar vi förutsättningar för en utökad användning av solen som energikälla. Effekterna på sysselsättningen är också påtagliga, från produktions- till installationsledet. På forsknings- och innovationsområdet finns det företag i som ligger i framkant. Vi föreslår också en ny form av avdrag för energieffektivisering av småhus. De största klimat- och miljövinsterna är kopplade till energieffektivisering. av lägenheter är i formen av småhus. Det finns omkring en halv miljon villor i som byggdes . Genom att bl.a. byta fönster och dörrar och förbättra isolering finns en stor potential till energibesparingar. Detta gynnar miljön och klimatet, som det också medför sänkta kostnader för de boende eftersom energikonsumtionen minskar. Satsningen innebär att arbetstillfällen skapas över hela landet. För är frågan om full sysselsättning en prioriterad fråga. Det handlar om var de nya jobben ska utvecklas i den globaliserade ekonomin, och hur framtidens välfärd och välstånd ska byggas. Det är inte genom låga löner ska konkurrera utan genom innovationer och nytänkande, som omsätts i nya produkter eller tjänster. avsätter i en riskkapitalfond för hållbar industriell utveckling med inriktning mot minskad resursanvändning och energiförbrukning och i syfte att driva på för nya tekniska lösningar. Fokus ligger dels på kommersialisering av forskningsresultat, dels på testbäddar och demonstrationsanläggningar. Tillgång på material, energi, kunskap och kapital är en grundförutsättning för en industrination. I en värld där tillgången på råvaror blir allt knappare och miljöutmaningarna allt större blir innovationer och produkter med högre förädlingsvärden och lägre resursförbrukning allt viktigare. Det behöver bli en starkare koppling mellan forskningsutförare och industri. Det arbetet kommer att behöva intensifieras och fördjupas, som industrin måste tillämpa mer innovationsfrämjande arbetssätt. Miljöanpassning kommer att bli en avgörande konkurrensfaktor för svensk industri. Men även funktion och pris är avgörande.