ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Fi257 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen om kreditupplysning om företag. Småföretagarna är en av grundbultarna i svensk ekonomi. De investerar pengar och tid på att driva sin affärsidé och har inte sällan små marginaler, särskilt till en början. Det är inte rimligt att småföretagarnas ofta begränsade resurser ska gå till hantering av bedrägerier. Det är därför av stor vikt att bekämpningen av dessa brott fungerar väl. Många småföretagare har återkommande problem med oseriösa telefonförsäljare och bluffakturor. Försäljningsmetoden och fakturorna är ofta särskilt utformade för att skapa oklarheter kring vad det faktiskt är som säljs. Om man som företagare av någon anledning accepterar ett sådant erbjudande kan det vara svårt att bli kvitt den oönskade leverantören eftersom man då generellt är bunden till det avtal som bedragaren har skapat. Brott mot handeln är inte bara ett näringsproblem utan i högsta grad ett samhällsproblem. Bedrägerier genom bluffakturor är ett sätt för den organiserade brottsligheten att generera intäkter. Alla organisationer är beroende av sina intäkter och det är därför viktigt att slå undan alla existensmöjligheter för den här typen av bolag. Oseriösa försäljningsmetoder kan leda till att småföretagare blir skyldiga att betala betydande belopp. Ofta avslutas inte bluffbolagens fordringar vid en bestridan utan lämnas vidare till både inkassobolag och . Med begränsade resurser i form av både tid och pengar kan småföretagares möjligheter att driva ärendet rättsligt vara små och det är inte ovanligt att man därför väljer att betala den felaktiga fakturan. I sådana situationer har bluffbolagen vunnit över de hederliga företagarna och i förlängningen mot samhället som helhet. Polisen mottar anmälningar som rör bluffakturor och eftersom bedrägerierna sällan utreds kan brotten fortgå genom att exempelvis namnet på det fakturerande bolaget byts ut. bidrar bluffakturorna till att skapa otrygghet och kostnader för småföretagarna. Faktureringarna avser betydande belopp som kan orsaka stor skada för mindre företag. För att skydda småföretagare mot den här typen av verksamhet bör regeringen överväga att se över kreditupplysningslagen så att betalningsanmärkningar inte kan registreras på ett företag förrän skulden har fastställts i domstol. Det skulle sannolikt minska antalet ärenden som drivs till eftersom bluffbolagens fordringar måste hålla för en rättslig prövning. Motsvarande lagstiftning finns för konsumenter och eftersom småföretagare är minst lika utsatta anser vi att ett förstärkt skydd är önskvärt.
mot · GZ02Fi258 · 2011-10-03 00:00:00 — Auktorisation vid offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det i lagen om offentlig upphandling bör införas krav på att anlitade företag ska vara auktoriserade. Allt oftare uppmärksammas det i debatten att företag, främst serviceentreprenader inom städbranschen, anlitar svart arbetskraft. Det handlar om entreprenader där kunden är ett företag, en organisation eller en offentlig verksamhet. inom denna bransch som anlitar svart arbetskraft innebär att seriösa företag slås ut. Det innebär dessutom för den anställde i dessa företag orimliga arbetsförhållanden och låg lön samt för staten ett bortfall av skatteintäkter. Serviceentreprenörerna som kartlagt förhållandena inom branschen har arbetat fram en auktorisation för seriösa städföretag som innebär att företagen måste ha F-skattsedel, vara kollektivavtalsanslutna, förplikta sig att följa gällande lag och avtal samt ställa krav på att anlitade underentreprenörer bedriver seriös verksamhet. Privata företag ställer allt oftare krav på att det städföretag man anlitar ska vara auktoriserat. I offentliga upphandlingar är det inte enligt lag möjligt att ställa krav på auktorisation. Företag inom såväl städbranschen som andra områden måste kunna verka på lika villkor. Därför bör lagen om offentlig upphandling också innebära krav på auktorisation av de företag som anlitas inom olika branschområden. En auktorisation med de krav som exempelvis arbetat fram skulle motverka svart arbete och ge sundare konkurrensförhållanden.
mot · GZ02Fi260 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utjämna risktagandet i företagande i alla delar av landet och åtgärda den skiftande kreditvärderingen. Vårt lands välstånd är beroende av att människor är företagsamma och arbetar. Företagsamma människor som skaffar sig själva och andra arbete i växande företag behövs över hela landet. För att kunna expandera företag behövs ett fungerande kreditväsen. Som det är agerar kreditinstituten olika gentemot sina kunder beroende på var i landet den verksamhet som är i behov av kredit är belägen. Om man bedriver sin verksamhet i en stad eller tätortsnära kan man ofta belåna av fastighetens värde eller kostnad som säkerhet. Är man däremot belägen på landsbygd, ej i större stad eller tätortsnära, får man normalt begränsa sin belåning till på samma fastighets värde. Denna värdering är i sig själv riktig och utgår från värdet av en tom lokal utan verksamhet med respektive belägenhet. Bekymret för den som vill expandera sin verksamhet och är belägen på ett sådant ställe att fastigheten har ett lågt belåningsvärde, blir då att man i jämförelse med om man haft en mera tätortsnära lokalisering i högre grad måste pantsätta annan egendom för att komma i åtnjutande av en kredit med i övrigt rimliga villkor. Detta i sin tur leder till att en företagare ett företag med kreditbehov förlagt till landsbygd i högre grad än andra får riskera familjens egendom och annan kreditvärdig egendom. Behovet av initiativrika människor som omsätter idéer i företagsamhet är lika stort över hela landet. Det finns därför skäl att verka för att risktagandet i företagandet minskar i syfte att fler företagsidéer förverkligas. En väg att gå i syfte att utjämna risktagandet i företagandet, oberoende av var företaget är beläget och den därav skiftande kreditvärderingen, vore att låta de ur kreditvärderingssynpunkt sämre lokaliserade företagen använda en upparbetad och obeskattad vinst i företaget som del i sin investering. Incitamenten är fortfarande de rätta, vinst är en förutsättning för uthålligt företagande och investering, men man skulle därmed utjämna den belägenhetsnackdel ett landsbygdsföretag har i kredithänseende. Givet att man på detta sätt utjämnar belägenhetsnackdelar skall självklart kreditbedömningen i övrigt grundas på företagets överlevnadsförmåga. Men med dagens tillämpning missgynnas ett i övrigt friskt och utvecklingsbart företag beroende på skiftande fastighetsvärden, en parameter som ligger utanför företagarens påverkan med mindre än att hela verksamheten flyttar. Det finns därför skäl att se över lagstiftning och regelverk enligt ovanstående i syfte att utjämna risktagandet i företagande oberoende av var i landet företaget är beläget och den därav skiftande kreditvärderingen.
mot · GZ02Fi263 · 2011-10-04 00:00:00 — Räntor och avgifter vid indrivning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kontroll av räntenivåer och avgifter vid indrivningsverksamhet. hamnar människor i trångmål när det gäller ekonomin. Det kan handla om arbetslöshet, sjukdom eller skilsmässa. Om man då inte klarar av att betala sina räkningar skickas de mycket snabbt till indrivningsföretag. Dessa företag kan helt fritt sätta nivån på kravavgifter, administrationskostnader och ränta på kapitalskulden. Avgifterna är alltid betydligt högre än i andra sammanhang och räntan sätts skyhögt. Sammantaget rusar kravbeloppet i höjden till belopp som blir helt omöjliga eller mycket svåra för den skuldsatte att klara av att betala. På den i övrigt reglerade finansmarknaden råder normala och fullt acceptabla räntenivåer. Att det då vid indrivning finns räntor som i andra sammanhang betecknas som ocker anser jag helt oacceptabelt. Dessutom främjar det inte den skuldsattes möjlighet att få den privata ekonomin på fötter igen, och det finns ingen möjlighet att välja att inte betala dessa räntor på i många fall . Kontrollen av dessa bolag behöver helt enkelt skärpas. Därför är det av största vikt att de rättsvårdande myndigheterna använder den lagstiftning som finns på ett mer aktivt sätt.
mot · GZ02Fi264 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sparbankernas möjligheter att konkurrera på samma villkor som andra banker. Sparbankerna i är i sin tanke och konstruktion unika i jämförelse med andra banker. Verksamheten är lokalt anknuten och förankrad. Dess betydelse är också stor för många små och medelstora samhällen då en del av bankens överskott går till samhället där banken har sina kunder. Sparbankerna har en oerhört viktig del i den lokala tillväxten. saknar dock sparbankerna möjligheten att ta in externt kapital i sin verksamhet, vilket försämrar möjligheten att till exempel starta nya kontor. Vidare är skillnaderna mellan de olika bankformerna tydliga vid exempelvis en större kreditförlust, där balansräkningen behöver restaureras mer än expanderas. Dessa skillnader ger en konkurrensnackdel gentemot övriga banker som inte har sådana begränsningar. Den grundläggande skillnaden är att de helt enkelt kan ge ut nya aktier när de behöver kapital. finns enbart möjligheten för en sparbank som har behov av att förstärka sin kapitalbas att använda intjänade medel eller att konvertera till bankaktiebolag. Sparbankerna bör ges samma möjligheter som sina konkurrenter på marknaden utan att bankerna ska behöva ombildas till aktiebolag.
mot · GZ02Fi265 · 2011-10-04 00:00:00 — Årlig kontroll av privata utförare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ålägga privata utövare en årsavgift för en årlig kontroll. Olika former av privata utövare har blivit allt vanligare inom skattefinansierade områden såsom skola, vård och omsorg. De flesta sköter sina åtaganden väl och inom de ramar som satts upp för dem. Tyvärr dyker det upp rapporter om att även oseriösa utövare bedriver verksamhet i offentlig verksamhet. Dessa utövare har ofta givit sig in i den offentliga verksamheten för att komma åt lättförtjänta pengar. När detta fusk kommer till allmänhetens kännedom blir ofta svaret från ansvariga politiker och tjänstemän: Vi måste förbättra kontrollen! Att genomföra kontroller kostar pengar, våra skattepengar! Tid och resurser tas från det allmänna för att kontrollera privata aktörer, resurser som skulle behövas för att förbättra den offentliga servicen. Därför vill vi föreslå att privata bolag som startar verksamhet inom områden som bekostas med skattemedel åläggs att betala en årsavgift som motsvarar kostnaderna för en årlig kontroll.
mot · GZ02Fi266 · 2011-10-04 00:00:00 — Lagen om offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över lagen om offentlig upphandling utifrån bl.a. kriterier som närproducerat. är i många stycken bra för den offentliga verksamheten och för att skapa rättvisa villkor för de företag som säljer tjänster till kommuner och landsting. Lagen har dock flera områden som skulle behöva förbättras. Det är viktigt att skapa konkurrens på lika villkor gentemot privata utförare av offentligt finansierad verksamhet. kan t.ex. friskolor marknadsföra sig genom att erbjuda eleverna lokalproducerad mat, något som elever och föräldrar i många fall anser vara en viktig kvalitetsfråga. Men i den offentligt drivna verksamheten får vi inte i upphandlingar ta någon hänsyn till var produkterna är producerade, trots att detta är en viktig kvalitetsfråga för våra skattebetalare. Det måste vara möjligt att i en upphandling ta hänsyn till vad som är en bra affär för skattebetalarna och kunna värdera den kvalitet som närproducerade varor innebär. I dagens kan en offentlig verksamhet ställa krav på olika kvaliteter hos en produkt inklusive pris. Men vi är förbjudna att ta hänsyn till var en produkt är producerad. En konsekvens av detta blir att vi inte har möjlighet att genomföra den för miljön och skattebetalarna bästa affären utan tvingas att köpa den billigaste produkten. I många kommuner är lantbruket och den förädling som sker av lantbrukets produkter viktiga näringar och arbetsplatser för kommuninnevånarna, en näring som dessutom i stor utsträckning bidrar på ett positivt sätt till landskapets utseende. För skattebetalarna i kommunen är det en mycket dålig affär att tvingas köpa dessa livsmedel från den tillverkare som har de bästa klimatförutsättningarna att odla grödorna som lantbruket producerar. riskerar på ett allvarligt sätt att gynna producenter med de bästa tillverkningsförutsättningarna på bekostnad av ett öppet landskap och arbetstillfällen i våra kommuner. Med hänvisning till det ovanstående är det nödvändigt att uppmanar regeringen att se över lagen om offentlig upphandling.
mot · GZ02Fi267 · 2011-10-03 00:00:00 — Förbättringar i lagen om offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättringar i lagen om offentlig upphandling. Lagen om offentlig upphandling ska garantera konkurrens och att skattepengarna används effektivt. Trots det finns mycket i övrigt att önska. Inte minst leder de närmast regelmässiga överprövningarna till fördröjningar, osäkerhet och onödiga kostnader i upphandlingsprocessen. Ett begränsat men effektivt sätt att ändra i lagstiftningen skulle vara att ålägga den som vill påtala fel i en upphandling att göra det , redan när förfrågningsunderlaget skickas ut. kan man avvakta utgången av upphandlingen innan man agerar på ett fel i underlaget. Regelverket bör utformas så att den som inte har påtalat felaktigheter i underlaget förlorar sin rätt att överklaga. Ett sådant förfarande är mer rättssäkert och kan leda till sänkta kostnader för samhället. Det har även stöd i och fungerar i andra EU-länder. Regeringen bör återkomma till med ett förslag i denna riktning.
mot · GZ02Fi268 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gröna nationalräkenskaper. Det förs en diskussion om måttet BNP:s (bruttonationalprodukten) träffsäkerhet i att mäta ekonomisk utveckling. BNP sammanställer ekonomisk aktivitet men säger egentligen inget om vad den ekonomiska aktiviteten består i. BNP misstas ibland också som ett mått på välstånd. BNP säger egentligen ingenting om ett lands välståndsnivå eller fördelning, även om det finns en korrelation mellan BNP och välstånd upp till en viss nivå. Kritiken mot BNP som förts fram rör dock dess blinda fläck för naturkapitalet. De värden som finns i naturen, och som är grunden för vår överlevnad och den ekonomiska tillväxten, bokförs inte. Ekonomisk aktivitet som förstör naturkapitalet är i verkligheten ett minus, men blir i nationalräkenskaperna till ett plus. Detta har lyfts fram bland annat i den statliga utredningen med miljön (SOU 1991:3738) , men nationalräkenskaperna baseras fortfarande på en modell som inte beaktar naturkapitalet. Samma diskussion finns gällande humankapitalet, som utbildningsnivå och hälsa, vilket likaväl som naturen är en grund för samhällsutvecklingen. Olika modeller och mått har diskuterats. En översikt togs fram av ; Att mäta välfärd och hållbar utveckling gröna nationalräkenskaper och samhällsekonomiska kalkyler. Sedan den s k Brundtlandrapporten common future samt har begreppet hållbar utveckling funnits med som samhällspolitiskt mål, globalt och nationellt. Begreppet definieras som ett tredelat begrepp bestående av en ekonomisk, en social och en ekologisk dimension. Definitionen och målbilden har dock fortfarande inte fått genomslag i nationalräkenskaperna, vilka ligger till grund för den ekonomiska politiken. Det sociala och ekologiska perspektivet måste integreras i ekonomin. För att åstadkomma en hållbar utveckling, och en hållbar ekonomisk tillväxt, måste dessa perspektiv föras in i de ekonomiska beräkningarna. Regeringen bör därför återkomma till med ett förlag på hur nationalräkenskaperna ska utvecklas i denna riktning.
mot · GZ02Fi269 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upphandlingskompetens. konsumerar landets kommuner varor och tjänster för miljardbelopp. släppte och fakta om offentlig upphandling. Syftet med rapporten är att öka kunskapen bland företag och ge kommuner, med flera, grundläggande fakta och statistik på området. Lagen om offentlig upphandling finns för att säkra konkurrens på lika villkor och att skattebetalarnas pengar används på ett effektivt sätt. För att syftet ska uppnås är det viktigt med en hög kompetensnivå både från dem som upphandlar, kommunerna, och bland dem som ska lägga anbud, företagen. I rapporten från kan man läsa att antalet överklaganden ökat rejält . 2010 avgjorde förvaltningsrätten 3 154 mål inom detta område och i av fallen fick den klagande parten bifall för sin talan. Det innebär att den upphandlande myndigheten eller enheten ålagts att antingen rätta eller göra om upphandlingen. Dessa siffror vittnar om att kompetensen inom området är för låg bland dem som upphandlar. Dåligt utformade upphandlingar riskerar inte enbart bli överklagade och förlora i förvaltningsrätten, risken finns även att både korrekta och inkorrekta upphandlingar till exempel stänger ute småföretag. Resultatet kan då bli få anbud, även inom en marknad som har många aktörer. Med anledning av ovanstående bör en översyn göras för att säkerställa att alla kommuner har tillgång till god upphandlingskompetens.
mot · GZ02Fi270 · 2011-10-03 00:00:00 — Användarperspektivet i den offentliga verksamhetens tjänster tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att initiera ett utvecklingsprogram för att främja användarperspektivet i den offentliga verksamhetens tjänster. Vi lever i när vi förvånas och överraskas över den nya teknikens möjligheter, i stort som i smått. Den förändrar våra beteenden och vanor, ger oss mängder av information, skapar nya relationer och ger oss nya alternativ till kunskap och kommunikation med människor runt omkring oss. Vi kan via våra telefoner läsa dagstidningar, se på tv och söka och ladda ner artiklar från hela världen och läsa dem när vi själva vill. Vi kan läsa mejl, dela dokument och idéer med våra vänner. Vi kan följa naturkatastrofer, sociala uppror, kulturarrangemang eller nyhetssändningar från BBC eller CNN direkt när de händer. Vi kan videochatta med barn och vänner när de befinner sig utomlands, lyssna på musik, se korta videofilmer, använda roliga och lärorika spel, fotografera och söka information från hela nätet och mycket mer. Och kommer nya applikationer som, med några enkla tryck, kan göra livet roligare, enklare och intressantare för oss som användare. Men som medborgare förvånas vi över en sak. Nämligen det paradoxala i att denna digitala utveckling, som så kraftfullt har förändrat vår privata tillvaro, har satt så få avtryck i andra viktiga delar i våra liv; som förskola, skola, sjukvård eller omsorgen om våra äldre. Vi använder den senaste tekniken när vi bygger lokalerna och husen. Vi använder ny avancerad teknik för styrning av el, luft och vatten till våra skolor, vårdlokaler och äldreboenden. Men ingen alls till att utveckla för dem som använder sig av eller finns i husen. Då försvinner användarperspektiven. Hur kan den nya tekniken användas för att utveckla läromedel, lärandet eller undervisningen? Hur skulle barn och ungdomar kunna lära på nya sätt? Varför kan vi inte se några användbara applikationer eller tekniksprång för att utveckla rehabilitering för strokedrabbade, förändra demensvården eller som stimulans för gamla i våra särskilda boenden trots att vi privat i vår vardag redan har tekniken, möjligheterna och att kostnaderna är låga? Vården är väl det område som kommit längst men även där finns mycket att göra. Vi kan videochatta med våra barn när de är utomlands men inte med vår gamla mamma när hon ligger inlagd på ett sjukhus på annan ort. bör ge regeringen i uppdrag att initiera ett utvecklingsprogram för att se hur vi kan utnyttja de nya tekniska möjligheterna till att öka användarvänligheten och perspektivet i den offentliga verksamhetens tjänster och för att höja kvaliteten inom förskolan, skolan, sjukvården eller äldreomsorgen. Då kanske det skulle kunna hända spännande saker för oss alla som använder offentlig verksamhet.
mot · GZ02Fi271 · 2011-10-04 00:00:00 — En samhällsinriktad strategisk design tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att initiera ett utvecklingsprogram för att stimulera utvecklingen av en samhällsinriktad strategisk design för att lösa framtida utmaningar. Design förknippas alltför ofta enbart med utveckling av produkter eller varumärken. Det är en något föråldrad syn. Det finns många definitioner av begreppet design. Stiftelsen Svensk Industridesign, SVID, säger: Design är en arbetsprocess för att utveckla lösningar på ett medvetet och innovativt sätt där både funktionella och estetiska krav ingår med utgångspunkt från brukarens behov. Design tillämpas för utveckling av varor, tjänster, processer, budskap och miljöer. Denna definition öppnar användnings- eller tillämpningsområdet för design till mycket bredare områden; tjänster och processer, men där fortfarande användar- eller brukarperspektivet är centralt. I i finns en verksamhet som heter och som arbetar med strategisk design. Med det menas att man applicerar några av den traditionella designens principer på stora samhällsutmaningar och system som utbildning, hälso- och sjukvård, åldrande befolkning och klimatomställning. Man närmar sig och definierar problemen på ett annorlunda sätt eller utifrån ett annat perspektiv, identifierar möjliga framkomstvägar och åtgärder och kan på så sätt bidra med andra, kanske mer kompletta och uthålliga lösningar för att lösa problemen. är ett spännande initiativ inom ramen för Sitra, the , för att utveckla en strategisk design för att re-examine, re-think and re-design the systems we´ve inhereted from the past. Det som är utmärkande för design och designers är att de är bra att finns nya modeller, perspektiv, arbetssätt, modeller och lösningar. Samhället borde utnyttja denna kompetens bättre och också fråga sig hur vi kan använda designen för att möta större och mindre samhällsutmaningar, finna innovativa lösningar och höja kvaliteten på olika tjänster.