mot · GZ02Fi241 · 2011-10-05 00:00:00 — 8.3.12Slopad fordonsskattebefrielse för miljöbilar Eftersom vi inför ett annat system för att stimulera bränslesnåla bilar fasas regeringens fordonsskattebefrielse ut. Reformen fasas ut på ett sådant sätt att det inte drabbar dem som redan köpt en bil under det nuvarande regelverket. 8.3.13Reformerad förmånsbeskattning för bilar vill anpassa förmånsbeskattningen till vårt förslag om en snålbilstrappa. Därför vill vi avskaffa det nuvarande systemet och istället koldioxidrelatera förmånsbeskattningen så att den som väljer en förmånsbil med låga koldioxidutsläpp premieras. En komponent som styr mot förnybara bränslen, likt dagens nedsättning för gas- och elbilar, kommer att finnas kvar i vårt system. 8.4.1Utvidgat och energismart ROT-avdrag föreslår att det befintliga ROT-avdraget utvidgas och energianpassas. Vi föreslår även att ett energismart ROT-avdrag införs för ägare av flerfamiljshus. Läs mer om detta i kapitlet Ansvar för en grön modernisering av samhället. 8.4.2Sänkt skatt på studentkorridorer Brist på studentbostäder och höga kostnader för den som fått bostad är allvarliga problem som drabbar tusentals studenter . anser att alla unga som bor i studentkorridor ska få sänkt hyra och föreslår därför att fastighetsskatten för studentkorridorer förändras så att varje studentkorridor beskattas som en bostad. Ett rum i en studentkorridor beskattas på samma sätt som en hyreslägenhet. En stor lägenhet har alltså samma avgift som ett litet studentrum . tycker inte att det är rimligt. har föreslagit att varje studentkorridor ska beskattas som en bostad i stället för att man som tar ut en avgift för varje rum. Vi ställer oss bakom detta förslag. Om den sänkta skatten används till att sänka kostnaden för de boende så skulle detta kunna innebära i sänkt hyra . 8.4.3Vänta med sänkt restaurangmoms Politik handlar om att prioritera. Vi i är positiva till att gynna tjänstesektorn, att göra det billigare att reparera sin cykel eller gå på restaurang. Det är en mer klimatsmart del av ekonomin än köp-och-släng-konsumtion. Men utifrån det begränsade reformutrymme och det ekonomiska läge i världen, som vi står inför väljer vi att prioritera de investeringar som ger mest jobb och framtidstro. I linje med detta har vi i denna budget inte prioriterat en sänkt restaurangmoms. 8.4.4Nej till avdragsrätt för gåvor till ideell hjälpverksamhet vill ha ett starkt civilt samhälle där ideella föreningar kan verka på lika villkor. Vi avvisar därför regeringens förslag om avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer som bedriver hjälpverksamhet. Vi anser att regeringens förslag är olyckligt utformat eftersom avdragsrätten är begränsad till de organisationer som bedriver hjälpverksamhet och därmed inte gäller andra organisationer, såsom idrottsföreningar och rättighets- och miljöorganisationer. Vi är också oroliga för att förslaget kan få till följd att föreningsstödet dras ner. Förslaget har fått hård kritik från många remissinstanser. kommer att titta på alternativ till regeringens förslag som på ett bättre sätt stärker det civila samhällets finansiering. 9.1Effekter för de offentliga finanserna I denna motion föreslås en rad satsningar. De är alla fullt finansierade och ryms inom en ansvarsfull budget. Här beskrivs de sammantagna effekterna av utgiftsförslag. I tabellen nedan visas det finansiella sparandet (skillnaden mellan utgifter och inkomster) i budgetförslag. finansiella sparande som andel av BNP ligger i nivå med regeringens finansiella sparande.38 Finansiellt sparande i budgetmotion Miljarder kronor, avvikelser i förhållande till regeringen Den offentliga sektorns inkomster Den offentliga sektorns utgifter Finansiellt sparande i den offentliga sektorn Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) förslag till utgiftstak samt effekten på budgeteringsmarginalen beskrivs i tabellen nedan. Budgeteringsmarginalen utgör skillnaden mellan utgiftstaket och de budgeterade utgifterna och är en säkerhetsmarginal för oförutsedda händelser eller konjunkturförändringar. Utgiftstak och budgeteringsmarginal i budgetmotion ökning av takbegränsade utgifter Budgeteringsmarginal, procent av takbegränsade utgifter 9.2.1Generella statsbidrag och riktade satsningar I denna motion föreslår vi en rad tillskott till kommunsektorn. Totalt får kommunsektorn i ökade resurser 20122014, varav är breda satsningar genom det generella statsbidraget och 10 miljarder är riktade satsningar. Fler platser i komvux Stimulans till barnomsorg på obekväm arbetstid I denna motion föreslås en rad förändringar på såväl skatte- som utgiftssidan. De som inte räknas upp i tabellen ovan är dock neutrala för kommunsektorn då kommunerna kompenseras för detta fullt ut. Det gäller förslagen till förändringar i transfereringar, t.ex. i fråga om arbetslöshetsförsäkringen och sjukpenningen, samt förslag som leder till ändrade skatteintäkter. 9.2.2Färre i behov av socialbidrag Utöver våra rödgröna förslag om mer resurser till kommunsektorn innebär ett flertal av våra andra förslag att behovet av ekonomiskt bistånd (socialbidrag) minskar i landets kommuner. Det gäller till exempel dessa förslag: högre ersättningsnivå och höjda tak i a-kassan bättre sjukförsäkring, utan bortre gräns och med höjt golv höjt underhållsstöd till ensamstående föräldrar nytt golv i föräldrapenningen förbättrat bostadstillägg för sjukpensionärer fler jobb och utbildningsplatser. Vi redovisar dock inte några beräkningar av vad dessa förslag innebär för behovet av försörjningsstöd, utan vi nöjer oss med att konstatera att dessa förslag innebär bättre förutsättningar för kommunerna. har bett räkna på ett antal hushållsexempel som visar effekten av våra förslag för den enskilde.39 För varje typfamilj har beräknat den disponibla inkomsten för respektive hushåll med föreslagna förändringar 2012 (jämfört med regeringens förslag till förändringar i budgetpropositionen). Person 1: (garantipension) Enligt regeringens förslag 2012 Yrkesarbetande par (medelinkomsttagare) Person 1: , arbetslös Enligt regeringens förslag 2012 Yrkesarbetande par (höginkomsttagare) Enligt regeringens förslag 2012 har genomfört en fördelningspolitisk analys av den gröna ekonomiska politiken.41 Analysen grundar sig på de förslag som ingår i denna motion och som direkt berör individernas och hushållens inkomster, via ändrade transfereringar eller ändrade skatter som påverkar hushållens inkomster. Analysen visar att kvinnor får av den totala förändringen av nettoinkomsten. I ovanstående diagram delas effekten på nettoinkomsten upp i förändring med eller utan koldioxidskatt. Vi har valt att redovisa det så eftersom vi räknar med att hushållen kommer att minska sin konsumtion av bensin och diesel till följd av koldioxidskattehöjningen. Därmed blir också hushållens kostnad mindre än vad som anges ovan. Med ett fullt genomslag på koldioxidskatten, utan effekter på konsumtionen, blir den genomsnittliga kostnadsökningen för hushållens drivmedel för hela 2012. Det innebär en ökad genomsnittlig kostnad med . Förslagen exklusive koldioxidskatt har positiva effekter främst för låg- och medelinkomsttagare. Alla inkomstdeciler utom den högsta tjänar på förslag. Dessa tjänar i medeltal . Den högsta decilen netto får mindre , eller mindre . Räknat inklusive koldioxidskatt tjänar den halva av befolkningen som har lägst inkomster direkt på reformer. Den andra halvan får låga kostnadsökningar, utom den högsta decilen som får betala något mer. Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto 10.2Förslag till anslagsfördelning på utgiftsområden Genom ökade anslag till länsstyrelser för förbättrat tillsynsarbete, stöd till kvinno- och mansjourer, djurskydd och miljömålsarbete stärks dessa områden. Tillsammans med en ny nationell tillsynsorganisation ges förutsättningar för höjd kvalitet i statlig verksamhet. resurser för kultur och politik ökas. Vi finansierar detta genom ett effektiviserat och minskat regeringskansli. En ny nationell tillsynsorganisation ; litteratur, politiskt stöd m.m. Överförs till utg.omr. Levande sjöar och vattendrag Överförs till utg.omr. Överförs till utg.omr. 10.2.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning För är det viktigt att slå vakt om jämställdheten och en viktig del av det är att eftersträva jämställda löner på arbetsmarknaden. Vi vill satsa på att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor i den statliga verksamheten. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Jämställda löner inom statlig verksamhet Skyddet för enskildas rättigheter förbättras genom införandet av en ny integritetsskyddsmyndighet. Poliser och åklagare som misstänks för brott utreds av en specialmyndighet med expertkompetens. Vi satsar även på en utvecklad kriminalvård för förbättrad utslussning och färre återfall. De ideella föreningarnas roll i detta arbete stärks. Arbetet mot mäns våld mot kvinnor intensifieras genom satsningar inom hela rättsväsendet. En särskild fångombudsman inom kriminalvården införs. Vi anser att polisens arbete ska effektiviseras och att lösningen på polisorganisationens resultatproblem inte kan vara att pumpa in nya pengar år . Miljöbrotts- och djurskyddsarbetet förbättras genom att särskilda resurser avsätts för ändamålet hos polisen. Särskild utredningsmyndighet för polisers brott Nytt uppdrag i fråga om personskydd Borttaget ansvar för personskydd Utbildning i mäns våld mot kvinnor Kunskapsförstärkning i fråga om hatbrott m.m. Utbildning i mäns våld mot kvinnor Kunskapsförstärkning i fråga om hatbrott m.m. Rätt till vård för män som dömts för våld mot kvinnor Utredningsarbete och garanterade utslussningsplaner Samarbete mellan Kriminalvården och kvinnojourer Stöd till frivilligorganisationer inom kriminalvården Överföring till ny integritetsskyddsmyndighet 10.2.4Utgiftsområde 5 Internationell samverkan anser att det behövs mer moral i den svenska utrikespolitiken. Kan sälja vapen till diktaturer måste vi även se till att de svenska organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter och demokrati samt med freds-, konflikt- och nedrustningsfrågor också har en rimlig finansiering. Fredsmiljonen får ytterligare fördelat ; ska inte behöva leta externa finansiärer utan får de kommande tre åren. prioriterar även samverkan kring vårt närområde och tillför vardera till Östersjösamarbete och samverkan kring och . Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () 10.2.5Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Det övergripande syftet med försvarspolitik är att skapa en säkrare värld. anser att säkerhet måste ses i ett bredare perspektiv än enbart med beaktande av ett eventuellt militärt hot mot vårt land. Nödvändigheten att ta sig an dessa icke-militära hot understryker vikten av att omfördela kostnader från Försvarsmakten till andra sektorer för att möta de reella hoten mot vårt samhälle samt att investera i förebyggande åtgärder och sårbarhetsreducerande verksamhet, både i och i omvärlden. Vi gör bland annat satsningar på de nationella skyddsstyrkorna, stärker arbetet för IT-säkerhet och skär ned på vapenexporten. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Anskaffning av materiel och anläggningar Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar Internationella materielsamarbeten, industrifrågor m.m. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Arbete med cyberhot och IT-säkerhet 10.2.6Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd värnar om det internationella biståndets kvalitet och kvantitet. Biståndet är i grunden ett uttryck för vår solidaritet och vårt ansvar för den globala gemenskapen. slår vakt om enprocentsmålet för biståndet. Därför kan vi inte acceptera att regeringen urholkar biståndet genom att ta miljardbelopp till andra områden vars bidrag till det övergripande målet om fattigdomsbekämpning är oklart. Vi ifrågasätter regeringens tolkning av de internationellt överenskomna /Dac- reglerna för vad som kan kallas bistånd. menar att med sin höga ambition för biståndet ska stå upp för regelverket och inte bidra till dess förflackning. är mycket kritiskt till att regeringen bryter mot internationella överenskommelser om klimatsatsningar i syd. Dessa medel ska läggas utöver biståndet eftersom det är ett skadestånd och avbetalning på vår klimatskuld till utvecklingsländerna. inrättar därför ett anslag för klimatsatsningar utanför biståndsramen under utgiftsområde 20. avvisar regeringens system som låter biståndet betala en omotiverat stor andel av kostnaderna för migrationsområdet och vi är kritiska till systemet för skuldavskrivningar och upplägget för förvaltningskostnader i . Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Minskad avräkning för utgifter som ej är godkända enl. Dac-reglerna Återföring av medel till den generella biståndsramen migrationspolitiska ramöverenskommelse med regeringen leder till konkreta åtgärder. kommer rättstillämpningens hinder för anhöriginvandringen att lösas och tusentals familjer att kunna återförenas. Gömda barn kommer att få rätt till skolgång. Arbetet fortsätter därefter med flera delar av överenskommelsen. 10.2.8Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg anser att den politiska inriktningen inom hälso- och sjukvården behöver bygga mer på förebyggande och hälsofrämjande åtgärder än vad den gör . Vi vill inrätta en folkhälsokommission som ska föreslå åtgärder för att skapa jämlik hälsa för hela befolkning. Vi investerar stort i ungas tandhälsa genom att föreslå att unga får gratis tandvård upp till . Vi avsätter också extra resurser till psykiatrin i ett brett perspektiv, bland annat genom en kraftfull satsning på en förändrad konstruktion av personliga ombud samt förstärker hjälplinje för utsatta barn. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård Avgiftsintäkter för att finansiera LMV tillsyn Alternativ- och komplementärmedicinskt register Långsiktig finansiering av Retts center 10.2.9Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Sjukförsäkringen ska vara en försäkring som försäkrar även vid långvarig sjukdom. Vi ser tydligare än någonsin hur viktigt detta är. Människor ska under sin sjukdom inte behöva vara oroliga för att de inte alls ska kunna försörja sig och sin familj. Därför föreslår vi att den bortre gränsen i sjukpenningen slopas helt, att ersättningsnivån ska höjas till av den tidigare inkomsten , att ett golv införs i sjukpenningen, att bostadstillägget för sjukpensionärer höjs och att förstärks. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Bättre sjukpenning: ersättning Ändra prövning av arbetsförmåga Golv i sjukpenningen motsvarande golvet i a-kassan (/dag) Slopat sjuklöneansvar för företag med upp till tio anställda Förändring till följd av höjd a-kassa Höjt bostadstillägg, boendekostnad för person med sjukersättning Förändringar till följd av höjd koldioxidskatt Förbättrad tillgänglighet och service, utökat ansvar sjuklöner 10.2.10Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn mål med den ekonomiska familjepolitiken är att ge barn i ekonomiskt utsatta hushåll stöd och att motverka ekonomiska orättvisor. Därför vill vi höja grundnivån i föräldraförsäkringen. Underhållsstödet har länge släpat efter den allmänna pris- och kostnadsutvecklingen, och vill därför höja underhållsstödet. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Höjning av grundnivån i föräldraförsäkringen Nej till regeringens jämställdhetsbonus Höjning av underhållsstödet med 10.2.11Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet vill att ska vara ett jämställt land att leva i. Vi vill investera i ökat arbete mot diskriminering och rasism. Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 10.2.12Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv anser att arbetslöshetsförsäkringen ska vara en omställningsförsäkring som omfattar alla och som hjälper människor tillbaka in i arbete. Med tanke på de stora svårigheter som råder på arbetsmarknaden föreslår vi en långsammare nedtrappning av ersättningsnivån och andra förstärkningar av arbetslöshetsförsäkringen. Vi satsar även på ett reformpaket för att få in unga på arbetsmarknaden; jobbutbildning, traineeplatser och satsningar på att ge ungdomar sommarjobb och praktikplats ingår i paketet. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Jobbutbildning för unga (2 500 platser) Projektet jobb för natur- och kulturvård (500 platser) Traineeplatser i välfärden (1 200 platser) Stimulansbidrag för sommarjobb till alla 1617-åringar Navigatorcentrum, samverkan mellan AF och kommunerna Handledarutbildning för företag med praktikanter För är investeringar i skolan viktiga framtidsinvesteringar. I denna budget gör vi bland annat satsningar på bättre villkor för studenterna, för unga utan fullgod gymnasieutbildning och för studenter med barn. Ökade studiebidrag till studenter, högre studiebidrag till arbetslösa unga, tilläggsbidrag till studenter med barn och flera platser på yrkesutbildningar ingår i satsningarna. Högre studiebidrag för arbetslösa unga , 5 000 platser Tilläggsbidrag till studenter med barn, för barn 12, för barn 35 Studiemedel för 1 000 platser inom KY 20122013 och 2 500 platser inom komvux 20122013 10.2.14Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning avsätter tre miljarder för en kvalitetsreform och ökad lärarledd tid i grundutbildningen. avvisar vi regeringens förslag om omfördelning av medel inom högskolan. Regeringen för inte in några nya pengar i den högre utbildningen. Genom mer praktik och utveckling av karriärcentra på högskolorna ökar vi också möjligheten till att studierna leder till arbete. Vi höjer dessutom bidragsdelen av studiemedlet med och ytterligare för de studenter som har barn och gör betydande satsningar på modersmålsundervisning. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Särskilda insatser inom skolområdet Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Statligt stöd till vuxenutbildning Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. : Forskning och forskningsinformation Utökad rätt till modersmålsundervisning Satsning på studie- och yrkesvägledning Bonus för skolor i utsatta områden för energieffektivisering av skolans lokaler Stimulansbidrag för barnomsorg på obekväm arbetstid Validering av utrikes erfarenheter Statligt stöd till vuxenutbildning, 2 000 platser för unga 2024 år Statligt stöd till vuxenutbildning, 2 500 platser Fler platser i yrkesutbildningen, 1 000 platser Medel från utg.omr. Nej till regeringens avdrag för inaktiva studenter i högskolornas grundutbildning Ökat antal lärarledda timmar Regeringens satsning på humaniora och samhällsvetenskap Nej till studieavgift för utländska studenter Forskning om alternativ till djurförsök 10.2.15Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid För är ett rikt och mångfasetterat kulturliv en av nycklarna till mänsklig livskraft. Kulturen förhöjer människors livskvalitet. Kulturen utmanar, utvecklar och skapar mening och ger sammanhang. Det är kulturen som gör oss till människor. Här redovisar bland annat kraftfulla satsningar på förbättrade villkor för kulturskapare, ökad regionala resurser och en förstärkt folkbildning. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Bidrag till regional kulturverksamhet Ersättningar och bidrag till konstnärer Fördubblat anslag till utställningsersättningar Musik, dans- och teaterallianserna Kompensation för nytt pensionssystem för scenkonstnärer Höjning av biblioteksersättningen till Folkhögskolornas allmänna linje, 3 000 platser 10.2.16Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik behöver en ny bostadspolitik som leder till att såväl bostadsbrister i storstäder som bostadsöverskott i glesbygd åtgärdas. Vi satsar medel för klimateffektivisering av miljonprogrammens bostäder, radonbekämpning och åtgärdande av sjuka hus. Ett stöd för byggande av hissar i gamla hus införs. kan införa smarta e-tjänster för konsumentupplysning och kommer att kunna ge allt fler konsumenter och näringsidkare råd och stöd. Utgiftsområde 18 Samhällsplanring, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Planeringsstöd för biologisk mångfald Fonden för fukt- och mögelskador Utbildning om konsumenters rättigheter Stöd till en fristående konsumentorganisation för läkemedelsfrågor 10.2.17Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Hela ska leva. För stora delar av landsbygden är det av stor vikt att ha tillgång till offentlig service men i takt med att landsbygdens utarmning har allt fler offentliga inrättningar försvunnit. vill bevara en grundläggande servicenivå i hela och satsar därför på servicekontor som ska inrymma offentlig service även på landsbygden. Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Servicekontor för bättre offentlig service i hela landet 10.2.18Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård föreslår en samlad och ansvarsfull klimatpolitik: att minska utsläppen i , att minska sårbarheten vid klimatförändringar och att stödja utvecklingsländernas klimatarbete utan att det går ut över fattigdomsbekämpningen. Vi gör stora satsningar på att klara biologisk mångfald, naturresurser och ekosystemtjänster. Vi intensifierar arbetet för en giftfri miljö och andra miljömål. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Skydd av värdefull natur Öronmärkning av intäkter från auktionering av utsläppsrätter Vi i är mycket kritiska till regeringens neddragningar av stöd till effektivisering och förnybar energiteknik. Vi väljer därför att anslå mer än regeringen i stöd. Av detta ska en miljard stärka arbetet med effektivisering, främst genom en utbyggd energirådgivning och stöd till hushåll som vill byta ut ineffektiv och dyr direktverkande elvärme. Resterande 1,5 miljarder ska användas till stöd för installation av solenergi, till utbyggnad av vindkraft och till att göra det möjligt för alla att producera egen el. Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. Insatser för uthållig energianvändning Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Planeringsstöd för vindkraft m.m. Stöd för installation av solvärme Stöd för konvertering från direktverkande elvärme Stöd till biogas av gödsel Installation av solceller, biogasutveckling vill göra stora framtidsinvesteringar i järnvägen. Vi gör en bestående höjning av anslaget till underhåll samt investeringar för att avskaffa flaskhalsar och bygga nya spår över hela landet. Vi presenterar också satsningar på bland annat kollektivtrafik, cyklar och spårvägar i städerna. vill införa en lastbilsskatt och avveckla samhällets subventioner av flygtrafik. Driftbidrag till icke-statliga flygplatser Riktat bidrag till maa trängselskatten Drift och underhåll av järnväg Hela-landet-potten (pengar till lågtrafikerade banor etc.) Miljö, trimning, forskning Nej till höjda banavgifter Stöd för inköp och underhåll av tågfordon återinförs