ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02U18 · 2011-06-13 00:00:00 — med anledning av prop. 2010/11:127 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i avslår regeringens proposition 2010/11:127 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i . I propositionen föreslår regeringen att den svenska insatsen i förlängs . ursprungliga ställningstagande har inte förändrats. Vi är fortsatt kritiska till det svenska deltagandet i insatsen av flera skäl. är visserligen inte principiellt avvisande till att delta i militära operationer utomlands, men detta betyder inte att det är självklart att måste delta i alla typer av internationella krigsoperationer. Vår inställning bygger på att ett svenskt deltagande förutsätter ett tydligt uttalat syfte med operationen, över hur den kan förväntas pågå och hur omfattande den ska vara. Det är oklart vem och vad det egentligen är som vi skyddar. Vems intressen stöder vi med vår insats? Det är fortfarande så att det finns tecken på att rebellsidan inte nödvändigtvis utgör ett bättre alternativ för utveckling än vad Gaddafi gör. Det är oklart om det s.k. nationella övergångsrådet har kontroll över alla rebellstyrkor. Rapporter från rebellzonen har fortsatt om repressalier mot verkliga eller inbillade Gaddafianhängare samt om hur regelrätta lynchningar har ägt rum. Dessutom har befälhavare på rebellsidan medgivit hur de eller deras mannar har slagits mot amerikanerna i och de utgör med andra ord representanter för samma grupper som våra soldater i bekämpar . Ska vi nu skydda samma personer i ? Vi betvivlar inte att det finns ett rättmätigt missnöje med diktatur. Vi betvivlar inte heller att det finns goda intentioner hos en del av dem som deltar i upproret, men olyckligtvis finns det inte särskilt mycket som talar för att rebellsidan kan komma att bli basen för en friare och mer demokratisk utveckling i . är ett klansamhälle och vad rebellerna verkligen vill se för utveckling, annat än att få bort Gaddafi, är det ingen som vet. Inför propositionen varnade för att det fanns risk för att flera av de andra länder som deltar i operationen successivt skulle vidta alltmer långtgående åtgärder i kriget, s.k. mission creep. Vi menar att just detta nu har visat sig stämma. har tagit klar ställning för ett avsättande av Gaddafi och för del föreslås nu alltså ett utökande av spaningsuppdraget. Vad blir nästa steg? inställning är att , under rådande omständigheter, inte bör delta i militära operationer i och att resurser i stället bör läggas på humanitära insatser, på plats, för att hjälpa dem som flytt sedan oroligheterna inleddes. Vi yrkar därför att den aktuella propositionen avslås.
mot · GY02XV1 · 2011-09-14 00:00:00 — med anledning av skr. 2010/11:157 granskning av klimatinsatser utomlands statens inköp av utsläppskrediter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn av statens köp av utsläppskrediter måste genomföras . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett moratorium för nya investeringar i CDM-projekt fram till dess att en översyn gjorts. riktar i sin rapport 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter hård och befogad kritik mot regeringen. anser bland annat att köp av utsläppskrediter genomförs på ett vare sig effektivt eller transparent sätt. Det finns brister i rapporteringen som det är oklart huruvida köpet av utsläppskrediter faktiskt bidrar till att uppnå de klimatmål som satt upp. Rent konkret innebär det att regeringen använt skattebetalarnas pengar till klimatprojekt utomlands, utan att noggranna riskanalyser genomförts som ordentlig uppföljning inte gjorts. Miljöminister skrev i en debattartikel i , att det pågått ett omfattande krypskytte från kritiker mot Clean Development Mechanism (CDM). Tonen i regeringens skrivelse är mer sansad än miljöministerns, men oviljan att inse problemen och ta till sig av kritiken består. Invändningarna från forskningsvärlden mot CDM är många. Bristande miljöeffekter, bristande additionalitet och huruvida projekten faktiskt leder till hållbar utveckling är några av de allvarligaste bristerna som brukar nämnas. har tidigare i utvecklat sin ståndpunkt i frågan, bland annat i motion 2010/11:M237 Köp av utsläppskrediter. En generell avstämning av regeringens klimatpolitik kommer att genomföras vid en kontrollstation 2015. Det är nödvändigt och välkommet. I samband med det ska även statens köp av utsläppskrediter, avseende bland annat volymer och kostnad, att ses över. Med tanke på de allvarliga brister som för fram i rapporten anser att en tillbörlig utvärdering av köp av utsläppskrediter måste ske . Denna utvärdering måste vara färdig och ha lämnats till senast . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Fram till dess att utvärderingen är genomförd ska staten inte genomföra några nya investeringar i CDM-projekt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GZ02A201 · 2011-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i EU måste driva kravet att arbetstidsdirektivet revideras så att det individuella undantaget, opt-out-möjligheten, avskaffas. Grundläggande skyddsregler ska inte få sättas ur spel EU:s arbetstidsdirektiv (2003/88/EG) syftar till att säkerställa en lägsta nivå när det gäller skyddet för arbetstagarnas rättigheter till veckoarbetstider, dygnsvila, nattarbete, veckovila, pauser och semester. Målet är att skydda arbetstagarnas hälsa och förhindra konkurrens mellan länderna som bygger på dåliga arbetsvillkor. Direktivet är därför av betydelse för alla arbetstagare i EU:s medlemsländer. Det har dock en uppenbar brist. Grundregeln om att en enskild arbetstagare får arbeta högst kan sättas ur spel genom individuella avtal, s.k. opt-out. föreslog en revidering av arbetstidsdirektivet. Opt-out-regeln skulle ses över. antog ministerrådet förslag om att opt-out-regeln skulle begränsas men att arbetstiden skulle kunna uppgå till för arbetstagare som saknar kollektivavtal. Förslaget kritiserades av eftersom det skulle försämra villkoren för arbetstagarna i EU:s medlemsländer. röstade ned ministerrådets förslag. Parlamentet krävde i stället att opt-out-regeln skulle fasas ut . och parlamentet misslyckades med att nå förlikning. Opt-out-regeln består och situationen har dessutom förvärrats . var den enda medlemsstat som utnyttjade det individuella undantaget från veckoarbetstidsreglerna. har många medlemsstater infört undantaget och är det hela 16 medlemsstater som tillämpar det. Kommissionen inledde en översyn av direktivet . Det står inte helt klart för kommissionen hur undantaget fungerar i praktiken i de medlemsstater som tillämpar det. De flesta medlemsstaterna verkar inte föreskriva någon övervakning eller registrering av arbetstiden för arbetstagare som omfattas av undantaget. Kommissionen menar att det finns anledning till oro för att direktivets mål avseende hälsa och säkerhet för arbetstagarna inte uppnås i vissa medlemsstater och att kravet på att arbetstagaren först måste ge sitt frivilliga medgivande att omfattas av undantaget inte tillämpas korrekt. menar att det inte ska vara möjligt att förhandla bort grundläggande skyddsregler. Skyddet mot ohälsosamma arbetstider måste stärkas för arbetstagare i EU:s medlemsländer. måste därför i EU driva att opt-out-möjligheten avskaffas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GZ02A203 · 2011-09-20 00:00:00 — Stärkt rätt till heltid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka rätten till heltid genom ändringar i lagen om anställningsskydd som gör heltid till norm, medan anställningar på deltid ska kunna ingås om parterna kommer överens om detta. Heltid också för kvinnor Som behovsanställd, timvikarie, lever man i ovisshet om arbetsgivaren tänker ringa eller inte. får man hoppa in på korta jobb och ibland blir man helt utan. Andra måste gå hem efter halva arbetsdagen eftersom arbetsgivaren bara erbjuder deltid. Mer än en miljon personer, var fjärde sysselsatt, arbetade deltid . Alla deltidsarbetande kan och vill inte arbeta heltid. Men alltför många hindras från att göra det. Omkring 300 000 av de sysselsatta i arbetar mindre än vad de skulle vilja. Den vanligaste orsaken till det är att de inte har kunnat få ett heltidsarbete. Det outnyttjade arbetskraftsutbudet hos dessa personer motsvarar ca 100 000 heltidsarbeten. Det gäller framför allt kvinnor, ungdomar, utlandsfödda och lågutbildade. I första hand kvinnor är ofta hänvisade till deltidsarbete trots att de vill ha en heltidsanställning. Inom vissa branscher har deltidsanställningar satts i system. Hela branscher i synnerhet inom servicesektorn, i både privat och offentlig regi är organiserade kring deltidstjänster. Valet heltidsarbete är stängt för många anställda i dessa branscher. I praktiken innebär det att ett stort antal människor inte har en lön som de kan leva på. Deltidsarbete innebär inte bara en lägre inkomst utan också sämre utvecklingsmöjligheter i arbetet, sämre löneutveckling och lägre ersättning från socialförsäkringarna, arbetslöshetsförsäkringen och pensionssystemet. Deltidsarbete låser fast människor i ekonomiskt beroende antingen av samhället eller av en partner, upprätthåller skillnaderna mellan kvinnor och män och mellan svenskfödda och utlandsfödda i arbetslivet. I branscher där det mest är män som arbetar har det varit möjligt att organisera arbetet utan att män i någon större utsträckning arbetar deltid mot sin vilja. Det måste också vara möjligt inom kvinnodominerade branscher. Grundproblemet är arbetsgivarnas möjlighet att inrätta deltidstjänster. Fackliga organisationer har drivit kravet om rätt till heltid i avtalsförhandlingar och även krävt lagstiftning i frågan. Rätten till heltid måste stärkas. Det är prioriterat ur såväl arbetsmarknads- som integrations- och jämställdhetsperspektiv. Ofrivilligt deltidsarbetande ska inte behöva vänta . Det är dags att ändra lagstiftningen så att de som vill arbeta heltid får rätt till det. Utgångspunkten måste vara att ska vara tillsvidareanställning på heltid. Allt annat ska vara undantag. Vill arbetsgivaren göra avsteg måste det finnas sakliga skäl. Rätten till heltid bör stärkas genom ändringar i lagen om anställningsskydd som gör heltid till norm, medan anställningar på deltid ska kunna ingås om parterna kommer överens om detta. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GZ02A207 · 2011-09-20 00:00:00 — Regionala skyddsombuds rätt till tillträde på arbetsplatser utan medlemmar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regionala skyddsombud ska få rätt att verka på företag med kollektivavtal även om det tillfälligtvis inte finns någon medlem i den kollektivavtalsbärande arbetstagarorganisationen vid företaget. Utökade möjligheter att verka för regionala skyddsombud Regionala skyddsombud gör stor nytta för hälsa och säkerhet på arbetsplatserna. Enligt nuvarande bestämmelser krävs att en lokal arbetstagarorganisation har en medlem på ett visst arbetsställe för att ett regionalt skyddsombud ska kunna utses för arbetsstället. Inom vissa branscher medför medlemskravet betydande praktiska problem. Det gäller dels branscher med rörliga eller tillfälliga arbetsplatser men också branscher med allmänt stor personalomsättning och där arbetet i hög grad utförs av bemanningsföretag. Om arbetsgivaren är bunden av kollektivavtal så måste det rimligtvis innebära att ett regionalt skyddsombud är välkommen på arbetsplatsen för att hjälpa till med att bygga upp en tillfredsställande lokal arbetsmiljöorganisation, även om det vid vissa besökstillfällen inte finns någon medlem på arbetsstället. Arbetsmiljölagen bör därför ändras så att regionala skyddsombud får rätt att verka på företag med kollektivavtal även om det tillfälligtvis inte finns någon medlem i den kollektivavtalsbärande arbetstagarorganisationen vid företaget. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GZ02A208 · 2011-09-20 00:00:00 — Stärkt anställningsskydd i små företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rätten för arbetsgivare i företag med högst tio anställda att ensidigt undanta två personer från turordningen ska tas bort ur 22 § lagen om anställningsskydd. Turordningsregler vid uppsägning p.g.a. arbetsbrist gör att arbetsgivare inte fritt kan välja vilka som ska sägas upp. Turordningskriterierna i lagen om anställningsskydd (LAS) är anställningstid och ålder. Dessa kriterier är till skillnad från t.ex. kompetens objektiva och lätta att fastställa. Om det krävs omplaceringar ska de som ska vara kvar, enligt LAS, ha tillräckliga kvalifikationer för det kvarvarande arbetet. beslutade en riksdagsmajoritet bestående av , , , och att arbetsgivare med högst tio anställda innan förhandlingarna inleds, utan att ange skäl, får undanta två personer som denne vill ha kvar. Det innebär att förhandlingsrätten sätts ur spel. Arbetsgivarens ensidiga beslut kan inte heller rättsligt prövas. Undantagsregeln har inte lett till att fler nyanställs i små företag. Däremot har det skett en ökning av antalet avgångar bland löntagare i åldern . En orsak till att undantagsregeln inte lett till fler nyanställningar är att det redan före lagändringen var enkelt för arbetsgivare att göra lokala överenskommelser med facket om avtalsturlistor. är det alltför lätt för arbetsgivare att anställa och det ökade antalet visstidsanställningar har minskat arbetsgivarnas intresse av att göra undantag från turordningsreglerna. Trots att relativt få arbetsgivare har använt sig av möjligheten att undanta två av de anställda från turordningen har undantagsregeln stor betydelse. Den inskränker förhandlingsrätten och ökar otryggheten för alla anställda vid företag med högst tio anställda. Det finns inga sakliga skäl till att anställda i mindre företag ska ha sämre anställningsskydd än anställda i större företag. LAS ger, utan undantagsregeln, parterna tillräckligt utrymme att förhandla fram lösningar vid uppsägningar p.g.a. arbetsbrist, som är både rättssäkra för den enskilde och motsvarar behoven på arbetsplatsen. Nyckelpersoner var, genom kravet på tillräckliga kvalifikationer, skyddade redan innan undantagsregeln infördes. Rätten för arbetsgivare i företag med högst tio anställda att ensidigt undanta två personer från turordningen ska tas bort ur 22 § lagen om anställningsskydd i enlighet med vad som anförts i motionen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GZ02A210 · 2011-09-21 00:00:00 — Invandrarkvinnors situation på arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om invandrarkvinnors rätt till eget arbete och försörjning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att motarbeta de strukturella inlåsningseffekter som många invandrarkvinnor lever med . Ett av de stora problemen med svensk arbetsmarknad är att stora grupper, framförallt unga och invandrare, har svårt att ta sig in. Problemen med språkbarriärer och diskriminering är väl belysta, men det finns också andra orsaker till att det kan vara svårt för framförallt invandrarkvinnor att ta sig in på arbetsmarknaden. Många kvinnor med invandrarbakgrund som lever i patriarkala förhållanden hålls inlåsta av sina män eller av familjens förväntningar. De ges ingen chans till att bli en del av samhället då de inte tillåts att ha ett eget arbete. I och med att de sällan lämnar hemmet har de också svårt att skaffa sig ett kontaktnät, lära sig svenska och rent allmänt bli delaktiga i samhällslivet. Det strukturella förtryck dessa kvinnor upplever har såväl kulturella som religiösa orsaker. Att bryta det måste vara en samhällelig uppgift och ingå som en del av integrationsarbetet med nyanlända invandrare. Det är också viktigt att koppla ihop detta problem med de problem vi har med att många barn växer upp i fattiga familjer. Ett sätt att bryta dessa barns, mammors och familjers utanförskap är att se till att kvinnorna/mammorna ges chansen till arbete och en egen försörjning och därigenom sin egen frihet. är dessa kvinnor utsatta för ett dubbelt förtryck: dels från den egna patriarkala kulturen, dels av det svenska samhällets oförmåga att se och hjälpa. väljer myndigheter som , och Arbetsförmedlingen att inte ställa krav på att dessa kvinnor ska stå till arbetsmarknadens förfogande eller fullfölja en utbildning av rädsla för att stöta sig med männen eller för att kränka familjernas kultur. Det är ett svek mot de här kvinnorna. Det svenska samhället måste ta ställning för kvinnors rätt till eget arbete och försörjning, oavsett deras bakgrund. Ett problem i sammanhanget är att vi har dålig information om hur stort problemet är. Det är kvinnor från ett fåtal länder och ett fåtal miljöer som är berörda. En kartläggning av problemets omfattning är därför nödvändig. Arhe Hamednaca (S)
mot · GZ02A212 · 2011-09-22 00:00:00 — Skyddet för inhyrd arbetskraft inom transportsektorn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skyddet för inhyrd arbetskraft inom transportsektorn. Öppnandet av den gemensamma arbetsmarknaden i har lett till att många européer kan ta arbete i andra medlemsländer. Tyvärr har den nya möjligheten ibland missbrukats av hänsynslösa arbetsgivare som varit ute efter att dumpa löner och arbetsvillkor. arbetar framförallt baltiska arbetstagare under oacceptabla villkor i . Detta gäller inte minst inom transportsektorn. I många fall är dessa arbetstagare inte anställda direkt av det svenska åkeriet utan arbetar som inhyrda. kom EU:s direktiv /104/EG om arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag. Det syftar bland annat till att stärka skyddet för arbetstagare som är uthyrda. Regeringen bör se till att implementera direktivet i svensk lagstiftning. I har man stiftat en lag, 2007-2008 30896A, som reglerar anställningsförhållandena i åkerier. I artikel 2:11 förbjuds åkeriet att använda lastbilsförare som inte är anställda i företaget. Även modellskatteavtal har regler som är till för att förhindra lönedumpning. Det innebär en anmälningsskyldighet för företag som hyr in utländsk bemanning. Det saknas alltså inte möjlighet att stärka skyddet för inhyrd arbetskraft på den gemensamma marknaden. Det är frågan om en politisk vilja. Regeringen bör skyndsamt återkomma med förslag om att stärka skyddet för inhyrd arbetskraft.
mot · GZ02A213 · 2011-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undantaget i turordningsreglerna och om kollektivavtal. Turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd, som innebär att den som är sist anställd är den som får sluta först vid uppsägningar om parterna inte avtalat annat, är till för att säkerställa att uppsägningar sker på saklig grund. De hindrar arbetsgivare från att säga upp människor på godtyckliga grunder. Avsikten är att de anställda inte ska kunna bli uppsagda för att de exempelvis är fackligt aktiva, blir sjuka, för att de väntar barn eller av andra skäl som inte kan motiveras sakligt. Vidare är det viktigt att slå vakt om kollektivavtalet. Mest handlar det om att ingen ska konkurrera ut den andra genom att erbjuda en arbetsgivare att jobba för sämre lön eller utan övertidsersättning. Kollektivavtalen innebär därför att allt kan förbättras men inget får försämras. Det finns möjligheter för arbetsgivare och fack att komma överens om undantag från turordningsreglerna, som gör att arbetsgivare kan behålla nyckelpersoner och nödvändig kompetens. Avgörande är att arbetsgivaren vid neddragningar inte ensam kan bestämma vilka som ska vara kvar och vilka som ska sägas upp. Den rätt som införts för företag med färre än tio anställda att undanta två personer från turordningsreglerna innebär att anställda på små företag i praktiken inte längre omfattas av skyddet mot godtyckliga uppsägningar. Möjligheten till undantagen kan missbrukas av arbetsgivare som vill göra sig av med anställda utan att det finns saklig grund för uppsägning. Möjligheten till undantag från turordningsreglerna bör därför tas bort.
mot · GZ02A214 · 2011-09-26 00:00:00 — Bristande tillgänglighet som diskrimineringsgrund tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att komplettera diskrimineringslagstiftningen så att bristande tillgänglighet utgör diskrimineringsgrund. Enligt uppgift är den samlade rörelsen för personer med funktionsnedsättning starkt kritisk och orolig för att bristande tillgänglighet inte ingår som diskrimineringsgrund i gällande lagstiftning. Bakgrunden är den diskriminering som personer med funktionsnedsättning utsätts för vid mycket vardagliga tillfällen såsom att resa kollektivt, handla, gå på bio eller att ta ut pengar på banken. har argumenterat för att bristande tillgänglighet skall utgöra diskrimineringsgrund. Ombudsmannen har hänvisat till att av anmälningarna till myndigheten har sin grund i bristande tillgänglighet. Vi vill gärna se som ett föregångsland men det finns många länder som gått längre i detta avseende än vad gjort. Exempel på detta är och . Ett diskrimineringsskydd mot bristande tillgänglighet är en förutsättning för FN:s konvention om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättningar. Landets 1,3 miljoner människor med funktionsnedsättningar behöver en lag som klassar bristande tillgänglighet som diskriminering. Mot denna bakgrund finns ett behov att komplettera diskrimineringslagstiftningen så att bristande tillgänglighet utgör diskrimineringsgrund.