mot · GY02N5 · 2011-04-08 00:00:00 — Högre säkerhet i svenska kärnreaktorer (väckt enligt 3 kap. 13 § riksdagsordningen med anledning av händelse av större vikt) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de fyra äldsta reaktorerna i ska stoppas för säkerhetsundersökningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta två reaktorer ur drift . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stoppa effekthöjningar i kärnreaktorer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att plutoniumhaltigt bränsle, s.k. MOX, inte ska kunna importeras till eller användas i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett förbud mot att uppföra nya reaktorer i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändringar i ansvarsreglerna vid en olycka. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att ta fram en plan för förnybar energi i . Naturkatastroferna i är en tragedi som för alltid kommer finnas inristad i våra minnen. Tiotusentals omkomna, hundratusentals hemlösa, oräkneliga skador på egendom och samhälle. De händelser som naturkatastroferna utlöste vid kärnkraftverket Daiichi är förhoppningsvis begränsade men ändå en katastrof i sig själv. De visar med plågsam tydlighet vikten av säkra energisystem. Det råder ingen tvekan om att det som hände och fortfarande händer i även kan hända i , eller var som helst i världen där det finns kärnkraftverk. Självklart kan inte de bakomliggande faktorerna vara desamma här som i , där det var jordskalvet som slog ut elnätet och såvitt vi vet som fick reservgeneratorerna att haverera. Men det finns många andra faktorer som kan utlösa samma problem, bortfall av kylning. Regeringen har genomfört en kovändning i tidigare långsiktiga energipolitik som syftade till att skapa ett hållbart energisystem utan kärnkraft. är den 40-åriga begränsningen av de gamla svenska reaktorerna borttagen. De får drivas så länge ägarna vill. Dessutom har regeringen öppnat för att bygga nya och större reaktorer när de gamla stängs. Man har också infört nya regler för ägarnas ansvar. Under det missvisande begreppet Obegränsat ansvar har man begränsat ägarnas ekonomiska ansvar vid en olycka, vilket utgör en subvention av kärnkraften. anser att energisystem måste vara säkert säkert för människors hälsa och miljön. Men det måste även vara säkert för samhället i stort mot störningar och avbrott, säkert för landets ekonomi och för skiftande opinioner. Kärnkraft uppfyller inga av dessa krav. Mot bakgrund av vad som har hänt i vill genomföra ett tillfälligt stopp av de fyra äldsta reaktorerna i för omfattande säkerhetsundersökningar. Bara en sak är säker med kärnkraft: att den inte behövs i ett framtida svenskt energisystem. kommer av allt att döma att ha ett stort överskott av el så långt in man vågar göra prognoser, till 2030. Regeringen vill använda detta överskott till att sälja kärnkraftsel till andra länder som inte själva vill ha reaktorer. ska bli en kärnkraftspark åt andra. anser att överskottet i stället ska användas till att stänga de farligaste reaktorerna, med början . Vi föreslår att de två reaktorer som vid undersökningarna anses vara farligast stängs för gott. Vi anser också att effekthöjningar i befintliga reaktorer ska avvisas av säkerhetsskäl. Det överskott av el som förutses kan dock bli betydligt större med fler politiska åtgärder. Genom effektivisering av elanvändningen och en påskyndad takt i utbyggnaden av förnybara energikällor kan överskottet bli betydligt större än vad förutser. Vi har tidigare lämnat en rad förslag på hur detta kan gå till. Vi föreslår nu att ges i uppdrag att ta fram en strategi för hur energisystem som helhet kan bli helt förnybart. vill även ändra ansvarsreglerna vid en olycka så att ägaren får ett verkligt obegränsat ansvar genom ett s.k. ansvarsgenombrott så att reaktorernas verkliga ägare får bära den fulla kostnaden för en eventuell olycka. kommer för alltid att vara förknippad med sorg. Klockan drabbades norra av den största jordbävning som landet har erfarit och en av de värsta i världen i modern tid. Skalvet, som mätte , inträffade i havet strax utanför kusten och raserade eller skadade byggnader, vägar, elledningar, broar och annan infrastruktur. Hur stor skada som orsakades av skalvet får vi aldrig veta. Till havs närmade sig en med en hastighet på flera . Mindre än drog den in över den japanska kusten och ödelade vad jordskalvet hade lämnat. Flodvågen uppges ha varit och drog på vissa ställen in mer än en mil över land. Fartyg, byggnader, bilar och människor allt följde med. Vi kan inte föreställa oss den förödelse som orsakades av dessa enorma naturkrafter. vet vi inte de fulla konsekvenserna av denna dubbla naturkatastrof. Över 20 000 människor befaras ha omkommit. En halv miljon människor blev hemlösa, bokstavligen från den ena minuten till den andra. Närmare två miljoner människor blev utan el. Många saknade och saknar fortfarande värme, vatten och mat. Över 70 000 infrastrukturobjekt ska ha förstörts eller skadats svårt. Det fanns allvarliga farhågor för att hela världsekonomin skulle drabbas av en ny recession. Men krassa siffror kan aldrig beskriva det lidande som de överlevande har fått uppleva, de vedermödor de har tvingats att utstå och kommer att få bära med sig länge , i många fall under resten av sina liv. Tohokuskalvet som det kallas efter namnet på den region där det inträffade, är liksom tsunamikatastrofen i och 2004, en av de största enskilda katastrofer som har drabbat människan i modern tid. De krafter det handlar om är lika obegripliga som lidandet. Energin i skalvet, som varade , uppskattas motsvara 200 000 gånger den energi som används i under . som följde märktes i hela , från till . Vågor observerades längs hela den nord- och sydamerikanska kusten, från till , från skalvets epicentrum, där vågorna fortfarande var . är ett högteknologiskt land, i flera avseenden mer avancerat än och andra europeiska länder. Redan en minut innan skalvet nådde hade miljoner människor fått en varning om ett kommande skalv. gick varningar ut längs hela kusten om en förestående flodvåg. Dessa varningssystem räddade antagligen tiotusentals liv. Daiichi den tredje katastrofen Jordskalv, tsunamier, vulkanutbrott, meteorer, cykloner alla är de enorma naturkrafter som ständigt påminner oss människor om vår sårbarhet. De är en del av vår verklighet, fenomen som vi inte kan påverka, vi kan endast försöka att förutse dem och skydda oss själva och våra samhällen. Vi kan försöka att minimera konsekvenserna men får leva med vår otillräcklighet. Att drabbas dubbelt, som är fallet i , är mer än vad någon borde tvingas att uthärda. Men vi vet alla att den dubbla katastrofen snabbt följdes av ytterligare en. Vattnet från flodvågen hade inte ens dragit sig tillbaka till havs innan befolkningen nåddes av beskedet att kärnkraftverket Daiichi hade problem. Av kraftverkets sex reaktorer var tre lyckligtvis avstängda för underhåll. De tre andra snabbstoppades när elsystemet slogs ut vid jordskalvet och reservaggregaten startades som planerat. Sedan kom flodvågen och slog ut även reservkraften. Då fanns ytterligare ett reservsystem bestående av batterier, men dessa räckte och kärnkraftverket stod snart helt utan kraftförsörjning till de livsviktiga kylsystemen. De tre reaktorer som varit i drift vid skalvet började snart överhettas och följde en mardrömslik kamp för att stoppa både reaktorer och bränslebassänger från överhettning. Den såg vi dagarna i ända exploderande reaktorbyggnader, radioaktiv rök och ånga som vällde ut ur ruinliknande högar och stålskelett, personal som kämpade mot reaktorerna iförda skyddsdräkter, helikoptrar som vattenbombade resterna. De dramatiska bilderna följdes sedan av rapporter om utsläpp till luft och ett stort läckage av radioaktivt vatten till havet. En skyddszon upprättades snabbt runt kraftverket. Först evakuerades alla invånare inom en radie av . Zonen utvidgades snart , sedan till tio och slutligen till tjugo kilometer. Många menar dock att den bör vara ännu större. Sammanlagt blev 200 000 människor reaktorflyktingar, ibland transporterade och hopträngda under svåra omständigheter. Den amerikanska, brittiska och och många andra regeringar uppmanade sina medborgare inom en radie av att lämna området. Elnätet i och de norra delarna av landet slogs delvis ut till följd av skalvet. Situationen förvärrades av att ett antal kärnreaktorer snabbstoppades, inte bara de olycksdrabbade i . (), som är regionens dominerande elbolag och ägare till reaktorerna, tvingades genomföra elransonering och rullande mörkläggningar. Prognoserna anger att kan komma att uppleva en 25-procentig elbrist . Den information som kom ut från det drabbade kärnkraftverket var ofullständig och förvirrande, men klarnade bilden något; tre reaktorer har troligen drabbats av partiell eller fullständig härdsmälta. I en reaktor finns antagligen en spricka i inneslutningen. Flera bränslebassänger hade överhettats och en av dem nådde kanske kritisk nivå innan den kunde fås under kontroll. Radioaktiv strålning hade spridits till luft, mark och vatten. Dricksvattnet i , över från , var förorenat. Ökad ra-sdioaktivitet uppmättes över hela världen, även i . Grödor, mjölk och kreatur från reaktorerna hade strålningsvärden som översteg gränsvärdena 20 eller 30 gånger. I havet utanför uppmättes strålningsnivåer som låg flera miljoner gånger över det normala. Exporten av livsmedel stoppades, jordbrukare fick förstöra sina produkter, fisket upphörde, dricksvatten blev otjänligt, företag drabbades, fabriker stannade. Stora och långsiktiga konsekvenser Effekterna av olyckan i kommer att fortsätta och decennier. Saneringen kommer att pågå länge och kostnaderna antas uppgå till många tiotals eller kanske . kan få skadeståndskrav på () om krisen varar , enligt . Det har bl.a. föreslagits att reaktorerna i ska gjutas in i betong på samma sätt som planeras i Tjernobyl, där bara den delen av saneringen uppskattas kosta . Dessvärre finns det referenspunkter. Saneringen efter härdsmältan i pågår fortfarande och de senaste uppskattningarna tyder på att arbetet kan bli klart . Kostnaderna uppskattades 1993 till i dåtida penningvärde. Olyckan i Tjernobyl anses av svenska strålskyddsmyndigheter ha kostat . TEPCO, som äger reaktorerna, är ett stort företag med omfattande tillgångar, bl.a. 17 kärnreaktorer, och 29 miljoner kunder. Enligt japansk lag har de ett s.k. obegränsat ekonomiskt ansvar vid en olycka. Bolaget tvingas ställa ekonomisk säkerhet , . Men till skillnad från i kan TEPCO tvingas att ta ansvar även över detta garantibelopp eftersom det finns ett ansvarsgenombrott och alla koncernens tillgångar kan utmätas. Än vet vi väldigt lite om hur haveriet i Daiichi har påverkat människors hälsa och liv, eller hur de kommer att påverkas . Ra-dioaktiv strålning verkar långsamt och subtilt och först om år eller decennier vet vi följderna. De persondoser som har rapporterats är i de flesta fall inte alarmerande höga, men strålningsnivåerna i ett stort och växande område är mycket höga. Situationen kan också förvärras på sekunder, efter en brand, ett rör som brister eller ändrad vindriktning. Även mindre dramatiska men långvariga utsläpp som når många människor kan få stora effekter i form av att många människor drabbas av cancer och genetiska skador. När det gäller radioaktivitet finns inga säkra nivåer eller ens tillräckligt säkra nivåer. All onödig exponering medför ökad hälsorisk och ska undvikas. Vi vet att två människor med stor sannolikhet omkom vid explosionerna, att åtminstone 15 personer dog under evakueringen och att flera anställda vid kraftverket har exponerats för klart ohälsosamma nivåer av strålning. I övrigt kan vi tills vidare bara spekulera över hälsoeffekterna på både kort och lång sikt. Tack och lov blåste en västlig vind ut radioaktiviteten till havs . Men en katastrof mäts inte bara i hur många som överlever, skadas eller dör, den bestäms även av många andra faktorer. Sårbarhet är en av dem. Lidande, stress och oro är en annan. Ekonomiska konsekvenser för enskilda, företag och samhället är en tredje. De som försöker försvara kärnkraftens existens genom att säga att förhållandevis få har dött i har förlorat både medmänsklighet, realism och perspektiv. Den skada och det lidande som orsakades av haveriet i Daiichi kan inte helt isoleras och ses åtskilt från skalvet eller flodvågen, de går i varandra, det är i hög grad samma människor som har drabbats av alla tre händelserna. Men det råder ingen tvekan om att olyckan är en katastrof i sig själv humanitärt, ekonomiskt och socialt. Och till skillnad från de två naturkatastrofer som drabbade hade den tredje katastrofen kunnat undvikas genom politiska beslut. Liksom i alla andra industriländer har användningen av el i ökat kraftigt . Men till skillnad mot många andra industrialiserade länder har aldrig varit särskilt beroende av kol, olja och gas för elproduktion. första hälft byggdes i stället vattenkraften ut i de svenska älvarna, vilket gav större delen av den el som efterfrågades. och ökade användningen av fossila bränslen men den ökande efterfrågan på el möttes huvudsakligen med en storskalig utbyggnad av kärnkraft . har de flesta år ungefär lika mycket produktion som konsumtion av el, något oftare ett litet exportöverskott. ökade elproduktionen i från 59 till (TWh) , men minskar den långsamt, i huvudsak på grund av att kärnkraften gått sämre. Men även konsumtionen har långsamt minskat . hade produktionen minskat med , till , varav vattenkraften levererade och kärnkraften . Resten kom från kraftvärme och vindkraft som ökar snabbt. gör återkommande prognoser över energi- och elanvändningen i . Enligt de senaste lång- och kortsiktsprognoserna, som kom och sträcker sig , kommer att ha ett stort och växande överskott av el och så långt prognoserna sträcker sig. uppskattas överskottet av el bli för att 2012 öka till . Överskottet växer sedan stadigt för att 2020 uppgå till 24TWh, motsvarande nästan hälften av den el som levererades av de svenska kärnreaktorerna . Denna nivå på överskottet väntas i stort sett bestå till åtminstone 2030. Myndighetens prognoser baserar sig på bedömningar och de politiska beslut som har tagits. Därmed kan de naturligtvis visa sig felaktiga. En bedömning som måste ifrågasättas är att prognosen bygger på en ökad elanvändning, vilket skulle vara ett brott mot trenden men som inte förklaras närmare. Mycket pekar i stället på att användningen kommer att fortsätta att minska och att överskottet därmed kan bli större än i prognosen. En annan faktor som kan påverka prognoserna och ytterligare öka överskottet kraftigt är nya politiska åtgärder för att öka utbyggnadstakten av förnybara energikällor och att använda energin smartare. Enligt finns det potential att minska energianvändningen på kort sikt och med lönsamhet med . En stor del av denna effektivisering gäller elanvändning och på är potentialen ännu större. Allt pekar alltså mot att det finns ett stort överskott av el i redan detta och samt att överskottet ökar under förutsägbar framtid. Det kan inte heller råda någon tvekan om att överskottet kan bli betydligt större med en mer progressiv energipolitik. Regeringens energipolitik går i hög grad ut på att göra ingenting. Andelen elcertifikat har höjts, men höjningen är alltför blygsam och vid sidan av detta är det svårt att se någon positiv utveckling. I stället skär man kraftigt i anslagen för energieffektivisering och förnybar energi och har frångått den långsiktiga politiken för att skapa ett hållbart energisystem genom att öppna för att bygga nya reaktorer när de gamla faller för åldersstrecket. Mot bakgrund av det ökande elöverskottet och möjligheterna att göra det ännu större, är det uppenbart att några nya reaktorer inte kommer att behövas för elanvändning och att det finns ett utrymme för att stänga två kärnreaktorer under innevarande mandatperiod. Detta erkänner regeringen delvis men menar att kärnkraftverken ska vara kvar och överskottet av el ska säljas till andra länder. ska bli en kärnkraftspark åt andra länder som själva inte vill ha reaktorer. Och vi får ta riskerna, osäkerheten och avfallet. De höga elpriserna i har kommit som en chock för många, men egentligen borde det ha stått klart redan i och med elmarknadsreformen som utredande genomfördes att utvecklingen skulle leda till högre elpriser. De utbyggda utlandsförbindelserna ger elproducenterna möjlighet att sälja el där den betalas bäst, vilket innebär att de svenska elpriserna närmar sig de priser som råder på kontinenten. All ny kraft är dyr, antingen för att kapitalkostnaderna är höga (vindkraft, kärnkraft, solkraft), för att bränsle- och driftskostnaderna är höga (gaskraft) eller bådadera (kolkraft). De ekonomiska förutsättningarna ändras . Nästan alla nya kraftprojekt dras också med osäkerheter om tillstånd. Åtskilliga projekt i har stoppats efter att väldiga belopp plöjts ned i dem, särskilt för kolkraft. Som det nu ser ut kommer mycket kolkraft att falla bort i EU och ersättas av dyrare produktionsslag som gaskraft, solkraft, vindkraft och framför allt havsbaserad vindkraft. Åtskilliga kärnkraftverk kommer också att stängas medan eventuell ny kärnkraft i (utöver finska Olkiluoto 3 och franska Flamanville 3) knappast kan vara i drift tidigare än så. Allt detta pekar på att de höga elpriserna på kontinenten kommer att bestå, och gälla även här. Teoretiskt sett skulle vi kunna kapa utlandsförbindelserna och på det sättet få ned elpriserna i , men det skulle medföra många problem med grannländer och med Europeiska unionen och allmänt sända ut signalen att är ett nyckfullt och riskabelt land att investera i och ha affärer med. Det kommer inte att inträffa. En tanke som framförts från olika håll är att en stark svensk elexport skulle kunna pressa tillbaka elpriset. Underförstått har bevarad kärnkraft och kärnkraft med höjd effekt varit ett led i denna strategi. Det har inte gått särskilt bra. Svensk kärnkraft har producerat väldigt dåligt 2009 och 2010. Tillsammans med den uteblivna produktionen från den försenade finska reaktorn , har detta lett till rekordlåga nivåer för vattenkraften i och , och till höga priser. Ett varmt och regnigt år då kärnkraften går bra kan visserligen priserna pressas tillbaka tillfälligt, men för den som ska investera i en elintensiv industri eller välja mellan en elsnål och en elintensiv teknik så är det inte så intressant med el som är billig något enstaka år. Att förlita sig på en kärnkraftstung elexport är inte bara en politik för osäkra elpriser utan det kan även direkt motverka syftet att skapa en trygg elförsörjning. Ny kraft byggs ut om det finns marknad för den. Ny kärnkraft, till och med hotet om ny kärnkraft, slår undan benen för havsbaserad vindkraft. Vice versa innebär beslut om avveckling av kärnkraft öppningar för ny annan kraft. Den svenska kärnkraftspolitiken avgör därför inte bara utvecklingen för förnybar energi i utan har även betydelse för utvecklingen i grannländerna. Danska vindkraftsorganisationer menar exempelvis att det svenska beslutet att tillåta nya reaktorer kommer att innebära en lägre utbyggnadstakt av vindkraft i . En långsiktig stabilisering av elpriserna gynnas därför inte av en kortsiktig satsning på en stor export. Dåliga marknadsförutsättningar för ny förnybar kraft kan visserligen motverkas genom mer subventioner, men någon måste betala för dessa subventioner, antingen elkonsumenterna eller skattebetalarna, Anpassningen till högre elpriser är i full gång både i industrin och i hushållen, även om takten i anpassningen är olika och ojämn. För många, såväl enskilda medborgare som företag, medför det svårigheter, men det är meningslöst att drömma sig tillbaka till då politikerna kunde bestämma elpriserna på en nationell marknad. Diskussionen bör i stället handla om hur man underlättar anpassningen till europeiska elpriser genom effektivare användning och gör det på ett någorlunda rättvist sätt. Det kan ändå finnas goda skäl för att vi tillsammans med och på bör ha ett betydande överskott av el, eftersom vi har så goda förutsättningar för både produktion av vindkraft och balansering av den genom befintlig vattenkraft. Även om överföringsförluster talar för att bygga kraftverk så nära användaren som möjligt, kan vi på detta sätt bidra till ett europeiskt energisystem som är helt förnybart. Den främsta lärdomen av kärnkraftskatastrofen i är att en olycka inte kommer ensam. Ur planeringsperspektiv måste vi utgå från det värsta scenariot, och ändå veta att vi inte räknat med allt som faktiskt kan hända. I kärnkraftssäkerhet anlägger man två i princip olika synsätt. Den ena är den deterministiska som anger vilka tryck, temperaturvariationer etc. som system och komponenter ska klara. Det andra utgår från ett sannolikhetsperspektiv, där det gäller att få komponenter och system att samverka så att sannolikheten för en olycka blir så liten som möjligt. Sannolikhetsresonemangen kan illustreras med ett fiktivt exempel: Om sannolikheten för att ett reservkraftverk inte fungerar är en på hundra, så är sannolikheten att inget av fyra reservkraftverk fungerar en på hundra miljoner. Sannolikheten för att det inte ska finnas yttre nät som kan försörja reaktorn är i mycket mindre än en på tusen. Sannolikheten för att en reaktor inte ska få el skulle enligt vad som sagts ovan vara en på hundra miljarder. Men det förutsätter att de olika delarna är oberoende. När en tsunamivåg är hög nog för att slå ut ett dieselkraftverk så är det väldigt stor risk för att den även slår ut de andra dieselkraftverken. Eftersom är ett resultat av ett stort jordskalv är det också i efterhand logiskt att det yttre nätet slogs ut. Ett enda problem (jordskalv med åtföljande ) slog ut all elförsörjning till flera reaktorer. I har vi ingen nämnvärd risk för vare sig jordbävning eller . Men gemensamma orsaker till att till synes oberoende säkerhetssystem slås ut förekommer även här. I fanns 2006 en gemensam felspecificerad komponent i elsystemen, vilket ledde till att sannolikheten för helt utebliven elförsörjning ökade mycket dramatiskt. Att detta uppdagades då det yttre nätet föll bort var inte en tillfällighet, annars skulle felet inte ha upptäckts på . Däremot var det tur att var avstängd, eftersom den dels inte var hotad, dels hade personal som kunde hjälpa till vid . Och framför allt var det tur att två av fyra reservaggregat faktiskt fungerade. Det kunde lika gärna varit så att alla fungerat och då hade felet inte upptäckts eller att ingen fungerat, och då hade katastrofen varit mycket svår att undvika. Detta fel visar att fel på kraftnätet kan skapa risker inne i kärnkraftverk. I detta fall var det en kortslutning i ett ställverk, men det kan också uppstå problem genom åsknedslag eller genom en större störning på nätet. Vid de största strömavbrotten på stamnätet, 1983 och 2003, bidrog kärnkraften till nätets instabilitet. Reaktorerna kunde inte hålla emot utan snabbstoppades och bidrog därför till att avbrottet blev både längre och mer utbrett. En annan gemensam faktor som bryter igenom alla sannolikhetskalkyler är brister i säkerhetskultur. Om det har gjorts en felaktig upphandling av en felaktig komponent, är det en brist i organisation och övervakning att detta inte upptäcks och då finns en kraftigt förhöjd risk att även andra komponenter och system är illa genomtänkta, som var fallet i Forsmark , trots tydliga varnande exempel i . Slarviga inköp är också tecken på djupare organisationsbrister som tagit sig uttryck i dåliga underhållsplaner, virriga överlämningar från underhåll till drift, optimistiska tidsplaner m.m. som svensk kärnkraft gett många exempel på. God drifttillgänglighet är inte per definition ett bevis för hög säkerhet. Det kan lika gärna vara ett tecken på brister i felsökning och kontroll.