mot · GZ02A335 · 2011-09-28 00:00:00 — Vi socialdemokrater är mycket kritiska till att regeringen passade på att göra inskränkningar i den svenska konflikträtten när lex infördes i . Rättsläget för vilka villkor som kan krävas för utstationerad arbetskraft som arbetar i är osäkert. Det finns stora risker för att arbetstagare utnyttjas och att oseriösa företag kan konkurrera genom att dumpa löner och villkor. Det är mycket positivt att människor kan röra sig och arbeta över nationsgränser, men den fria rörligheten får aldrig användas för social dumpning. Det måste återigen bli tillåtet att svenska kollektivavtal kan tillämpas på allt arbete i . Lavalproblematiken måste få en långsiktig lösning som värnar den svenska kollektivavtalsmodellen inom EU-medlemskapet. I en tidigare riksdagsmotion, som har resulterat i ett tillkännagivande till regeringen, har vi krävt att lagen ska rivas upp och att regeringen ska tillsätta en ny utredning. Utredningens viktigaste uppdrag är att föreslå åtgärder för att garantera att alla som arbetar i omfattas av samma villkor oavsett ursprungsland. Arbetet ska ske skyndsamt och redovisas . Vi utgår från att regeringen följer beslut. Likaså förutsätter vi att regeringen följer tillkännagivande om att ska ratificera 94 som innebär att man vid all offentlig upphandling kan ställa sociala krav på leverantörer av varor och tjänster. Stärkt rätt till fasta jobb Arbetslöshet är ett allvarligt hot mot tillväxt och sysselsättning. Det krävs kraftfulla åtgärder för att ge arbetslösa möjligheter till arbete och egen försörjning genom utbildning och aktiva insatser. Lösningen är inte att öppna för mer otrygga anställningsförhållanden. Varannan visstidsanställd har en akademisk utbildning. Nästan var femte visstidsanställd har en visstidsanställning som löper . En undersökning som fackförbundet har gjort visar att nästan nio av tio som har en tidsbegränsad anställning hellre skulle vilja ha en fast anställning. anger osäker inkomst som den största eller näst största nackdelen. Undersökningen visar att osäkra anställningar påverkar det sociala livet i hög grad. Utan fast anställning är det svårt att få lån till en bostad eller våga bilda familj. Vi vill att tillsvidareanställning ska vara norm på arbetsmarknaden. Många visstidsanställda riskerar att hamna i en situation där osäkra jobb staplas på varandra utan att de ges möjligheter till fast förankring på arbetsmarknaden. I likhet med de fackliga organisationerna är vi starkt kritiska till de förändringar i regelverket som regeringen genomfört och som öppnar för missbruk av tidsbegränsade anställningar. Denna uppfattning delas av som anser att den svenska lagen som ger arbetsgivare stora möjligheter att undvika fasta tillsvidareanställningar strider mot krav. kräver i en formell underrättelse att ändrar sin lagstiftning så att den lever upp till krav. Vi anser att regeringen måste åtgärda den problematik som den nuvarande lagstiftningen har öppnat för. Vi föreslår att det införs en begränsningsregel för hur länge rullande visstidsanställningar kan fortgå. Regeringens aviserade förslag om att individen ska gå till domstol för att få rätt till fast tjänst kommer inte att ge effekt. Det krävs istället ny lagstiftning. Vi vill införa ett tak för den allmänna visstidsanställningen (). Vi föreslår att allmän visstidsanställning, vikariat och provanställning hos samma arbetsgivare räknas samman. övergår det till en fast anställning (tillsvidareanställning). Inför en modell med ett solidariskt entreprenörsansvar De blir allt vanligare med olika former av entreprenadkedjor i olika branscher, och längden på dessa kedjor tycks enbart öka. Med flera nivåer av underentreprenörer ökar, risken för att det uppstår problem både för de anställda och för samhället. Det är inte ovanligt med problem med utbetalning av den intjänade lönen till arbetstagare som är i slutet av en lång kedja av underentreprenörer. Detta gäller särskilt för utländska arbetstagare som tillfälligt utstationerats till . För samhället kan det innebära att skatt och sociala avgifter undanhålls. En huvudentreprenör har inget ansvar för att de underentreprenörer som är verksamma på exempelvis en byggarbetsplats är seriösa och kan följaktligen utnyttja fördelarna med att söka en lägre kostnad utan att stå för någon risk när det gäller underentreprenörens agerande. Vi menar att ett system med solidariskt ansvar för entreprenörer måste införas för att förhindra denna exploatering av arbetskraften. Ett sådant entreprenörsansvar gäller redan i flera europeiska länder, till exempel , , , , och . I infördes ett entreprenörsansvar . Ett solidariskt entreprenörsansvar har godkänts av i mål C-03/60 . Enligt domen stod inte den tyska lagstiftningen om ansvar för huvudentreprenören i strid med . Stärk företrädesrätten vid inhyrning av arbetskraft Det finns exempel på att oseriösa arbetsgivare använder sig av bemanningsföretag för att gå runt reglerna om företrädesrätt vid återanställning i LAS. Detta leder till ökat godtycke och otrygghet i bemanningsbranschen. Arbetskraftens utbytbarhet och temporära bemanningar utgör ett växande problem. Vi anser att företrädesrätten vid återanställning inte ska få sättas ur spel när arbetsgivare hyr in personal från bemanningsföretag. Vi vill därför att lagstiftningen ses över för att öka de fackliga organisationernas inflytande när bemanningsföretag anlitas. Sätt stopp för exploatering av migrerad arbetskraft Arbetskraftsinvandring innehåller många möjligheter. För företag, organisationer och myndigheter kan det vara ett sätt att åtgärda brist på arbetskraft och inbringa kunskaper från människor med andra erfarenheter och bakgrund. Öppna gränser är positivt för , men arbetskraftsinvandring får aldrig användas för att utnyttja och exploatera människor. Vi vill slå vakt om ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden. I ska svenska löner och villkor gälla för alla som arbetar. Vi måste också anpassa lagstiftningen till utländska arbetsgivare som är verksamma i . Lagstiftningen är konstruerad för svenska arbetsgivare som ansöker om arbetstillstånd och innehåller inga verktyg för att ska kunna försäkra sig om seriositeten bakom ett utländskt företags erbjudande. Utländska entreprenad- och bemanningsföretag utgjorde av arbetstillstånden . Det ska inte vara möjligt att konkurrera ut seriösa företag genom social dumpning. Vi vill ge i uppdrag att följa upp de ansökningar om arbetstillstånd som de beviljar och säkerställa att rätt avtal gäller. Vi vill också införa kännbara sanktionsmöjligheter mot de företag som missbrukar systemet. En hållbar arbetsmiljö för fler arbetade timmar Arbete ökar människors frihet genom egen inkomst, gemenskap och utveckling. En stark och hållbar, konkurrenskraftig ekonomi kräver en bred politik för fler jobb och full sysselsättning. Vår samhällsmodell bygger på att alla som kan ska arbeta. Om ska stå sig väl internationellt krävs investeringar för fler arbetade timmar. Men då måste arbetslivet bli tillgängligt för alla. Människors kompetens, kunskaper och erfarenheter måste tas tillvara. Arbetsmiljön spelar en avgörande roll för om människor ska kunna arbeta mer. Arbetslivets villkor, arbetsuppgifternas utformning och arbetsmiljön avgör om vi ska ha möjlighet att jobba ett helt arbetsliv utan att slitas ut eller skadas. Alla ska ha rätt att arbeta i en trygg och säker arbetsmiljö som ger yrkesmässig och personlig utveckling, som främjar jämställdhet och en social gemenskap. Alla ska kunna avsluta ett långt yrkesverksamt liv med bibehållen fysisk och psykisk hälsa. För att klara detta måste arbetsmiljön förbättras. Individen, företagen och staten vinner på en sådan utveckling. Vi socialdemokrater välkomnar det moderna arbetslivet. Det är på många sätt resultatet av det som arbetarrörelsen slagits för. Tunga lyft, slitiga och farliga miljöer har försvunnit för väldigt många löntagare. Arbetsorganisationerna är mer platta och inflytandet över det egna arbetet större. Möjligheterna till karriär och personlig utveckling i jobbet ökar för många. Ny teknik har underlättat mycket arbete som arbetet blivit mer intellektuellt utmanande. Vi vill fortsätta den utvecklingen, för vi tror på ett modernt arbetsliv där löntagarnas intressen står i centrum. Vi tror på ett arbetsliv där människor trivs, har möjligheter till inflytande över sin arbetssituation och kan utvecklas i jobbet. Det är en avgörande del av den kunskapsbaserade ekonomi och den värdeburna tillväxt som vi vill se för . Arbetsolyckor och ohälsa uppstår ofta på grund av att arbetsgivare och arbetstagare inte kan få råd från experter om hur de ska förebygga och lösa arbetsmiljöproblem. När regeringen kraftigt minskade anslagen till slimmades stora delar av den verksamhet som är inriktad på att förebygga risker genom kontroll och tillsyn. Sammantaget har inspektionsresurser minskat . Enligt Internationella arbetsorganisationen bör det finnas en arbetsmiljöinspektör per 10 000 anställda i industriländer. ligger på ett snitt på cirka 0,62 inspektörer, vilket innebär att vi är sämst i . För att ska klara sitt uppdrag att arbeta med föreskrifter krävs resurser, annars riskerar hela regelverket kring arbetsmiljön att bli föråldrat. Nya kunskaper om risker och förändringar i arbetslivet liksom nya EU-direktiv innebär att det behövs ett kontinuerligt arbete med att utveckla föreskrifterna. Framför allt handlar det om sammanslagningar och ändringar i befintliga föreskrifter, särskilt genom skapande av övergripande föreskrifter. De övergripande föreskrifterna anger på ett generellt sätt hur arbetsmiljön ska vara och medför att en del detaljföreskrifter kan upphävas.3 Neddragningarna av resurserna innebär att analys och regelarbete inklusive EU-arbete har minskat . Efter en fleråring minskning ökade antalet arbetsplatsolyckor och arbetssjukdomar 2010. Enligt preliminära statistik finns en koppling till den hårda . Dessutom sker en ökning av olycksrisker i samband med tidsbegränsade anställningar. Rörlighet med korta anställningar och oklara arbetsgivarförhållanden är en riskfaktor. Flera dödsolyckor skedde i stora byggprojekt där stora huvudentreprenörer lade ut jobb på underleverantörer i flera led och där det var oklart vem som var ansvarig för säkerheten på arbetsplatsen. Värst drabbade branscher är bygg, följt av tillverkning och transport (chaufförer, lastmaskinförare), skogsarbetare och lantbrukare.4 Bortsett från de tragiska dödsolyckorna leder förhållandena på svenska arbetsplatser också till skador och invaliditet som i många fall gör att människor måste sluta arbeta : Arbetsolyckor som medfört frånvaro har ökat och olyckorna till och från arbetet med hela 18 procent.5 i ett längre perspektiv har antalet anmälningar sjunkit. Arbetsolyckor med frånvaro minskade åren 20032009. Ökningen är ungefär lika stor bland kvinnor som bland män. Även arbetssjukdomarna, som minskade med hälften fram , har ökat något. För arbetssjukdomarnas del ligger summan totalt sett dock fortfarande mycket lågt, ungefär på samma nivå som när statistikdatabasen inrättades 1979. Dödsolyckorna som var rekordlågt ökade från 35 bland arbetstagarna till 2010. Värst drabbade branscher var bygg, följt av tillverkning och transport. Inom jord- och skogsbruket har dock färre omkommit än innan, fem 2010 mot 2009 och hela 2008. För att nå målet om ett hållbart arbetsliv måste arbetsmiljöarbetet rustas upp rejält. Om tillsynen av arbetsmiljölagen (AML) ska upprätthållas måste det finnas en myndighet som kan övervaka att arbetsgivarna tar sitt arbetsmiljöansvar och bedriver ett systematiskt arbetsmiljöarbete. inspektörer måste få resurser så att de kan jobba förebyggande och effektivt med risker för liv och hälsa i arbetslivet. möjligheter till analyser och kapaciteten för att arbeta med föreskrifter måste förbättras, annars riskerar hela regelverket för arbetsmiljön att bli föråldrat. För att även framöver ska ha ett modernt och effektivt regelverk inom arbetsmiljöområdet krävs att har kompetens och resurser både för deltagande i EU-arbetet och inom nationellt regelarbete. Vi vill successivt öka anslagen till så att fler inspektioner kan utföras samt att regelverket och föreskrifter kan hållas moderna och effektiva. Regelverket ska prioritera nya arbetsmiljöproblem inom det moderna arbetslivet som reglerna och föreskrifterna ska göras enklare, begripligare och tydligare. Vi vill öka resurserna till med år (20122014), varav ska öronmärkas till inspektioner i småföretag med hög risk för olyckor och skador, många visstidsanställda eller med en hög andel migrerad arbetskraft. Vi vill att staten i samverkan med arbetsmarknadens parter och tar fram en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet. Få arbetsmiljöbrott anmäls och fälls i domstol. Vi vill se över regelverket för att finna effektivare påföljder vid överträdelser av arbetsmiljö- och arbetstidslagarna. Skyddsombudet företräder arbetstagarna i arbetsmiljöfrågor, verkar för en god arbetsmiljö, bevakar skydd mot ohälsa och olycksfall samt verkar för att arbetsgivaren uppfyller kraven i arbetsmiljölagen (AML). Målsättningen med arbetsmiljöutbildning är att ge skyddsombud den arbetsmiljökompetens de behöver för att analysera de eventuella arbetsmiljöproblem som kan finnas på arbetsplatsen, få kunskaper om kvinnors och mäns olika förutsättningar samt få den kompetens som behövs för att bedriva ett förebyggande och framtidsinriktat arbetsmiljöarbete. gör bedömningen att antalet skyddsombud minskar. Det kan, enligt verket, ha koppling till att den fackliga organisationsgraden minskar på hela arbetsmarknaden. Utbildning är en av hörnstenarna i ett konstruktivt arbetsmiljöarbete. I samband med nedläggningen av togs medlen till funktionsutbildning för skyddsombud bort. Trenden är att allt färre skyddsombud genomgår relevant utbildning, vilket gör det svårare att ställa legitima krav på en hållbar arbetsmiljö. LO:s undersökning Samverkan för en bättre arbetsmiljö skyddsombudens arbete och erfarenheter 6 visar att av skyddsombuden inte deltagit i någon arbetsmiljöutbildning . Tre av fyra regionala skyddsombud efterfrågar utbildning i sociala och psykosociala frågor, kris- och konflikthantering. Områden som rehabilitering, arbetsorganisation och belastningsekonomi kommer också högt upp på önskelistan. De regionala skyddsombuden () har en viktig uppgift. Det är de som bäst når fram till små arbetsplatser som saknar skyddsombud eller skyddskommitté. Enligt de nuvarande bestämmelserna krävs det att en lokal arbetsorganisation har en medlem på ett visst arbetsställe för att ett regionalt skyddsombud ska kunna utses för just detta arbetsställe. Inom vissa branscher medför medlemskravet stora problem. Det gäller till branscher med rörliga eller tillfälliga arbetsplatser och branscher med stor personalomsättning och där arbetet i hög grad utförs av bemanningsföretag. Kvinnor är underrepresenterade inom många arbetsmiljöorganisationer. För att få ökad uppmärksamhet på kvinnors arbetsmiljöproblem är det av största vikt att öka andelen kvinnor bland skyddsombuden. Vid nedläggningen av drogs pengarna till funktionsutbildning av regionala skyddsombud in. Vi vill successivt rusta upp RSO-verksamheten och anslår med inriktning på utbildningsplatser , och för . Vi vill ge RSO ett vidgat uppdrag som innebär att de får rätt att besöka och bygga upp ett strukturerat arbetsmiljöarbete också på arbetsplatser där det finns kollektivavtal men där det saknas fackliga medlemmar. Vi föreslår att en ny regel införs i arbetsmiljölagen som säger att all upphandling som rör arbetsmiljön, till exempel rehabiliteringstjänster, företagshälsovård eller arbetshjälpmedel, ska ske i samverkan med skyddsombudet eller med skyddskommittén. Vi vill se över skyddsombudets stopprätt för att ta fram förslag på hur den kan användas mer effektivt i arbetslivet.7 Utredningen ska också se över skyddsombudens möjligheter att vända sig till en tillsynsmyndighet, så kallad hänvändelseordning. Vi vill initiera ett projekt tillsammans med arbetsmarknadens parter för att ta fram metoder för at stärka kvinnors arbetsmiljö, med inriktning på psykosocialt tunga arbetsmiljöer. Utveckla det moderna arbetslivet Vi vill se ett nytt utvecklingssamarbete mellan staten, forskningen, arbetsgivarna och de fackliga organisationerna om det moderna arbetslivet. Syftet ska vara att stimulera kompetensutveckling och humanare villkor i arbetslivet. En företagshälsovård med kvalitet Företagshälsovården spelar en viktig roll för att förebygga och undanröja risker för ohälsa i arbetslivet. Dess inriktning och innehåll behöver anpassas till de arbetsmiljö- och ohälsoproblem som finns i dagens arbetsliv. Detta är förutsättningar för att företagshälsovården ska klara att stötta och hjälpa företagen med att minska och förhindra arbetsrelaterade sjukdomar, belastningsskador och arbetsolyckor. Av arbetsmiljöundersökningen Arbetsmiljön 2009 framgår att cirka två av tre kvinnor och män uppger att de har tillgång till företagshälsovård på sin arbetsplats. Företagshälsovården tycks vara mer utbyggd i medelstora och stora företag än i små och jämförelsevis mer utbyggd i den offentliga sektorn. I olika typer av servicejobb är tillgången till företagshälsovård mindre vanlig. Personer med en mer omfattande yrkesutbildning har oftare en bättre tillgång till företagshälsovård än de med kortare utbildningsbakgrund.8 Vår målsättning är att fler arbetstagare får tillgång till en kvalitativt bra företagshälsovård som är neutral och arbetar för både arbetsgivare och arbetstagare. Jobb- och utvecklingsgarantin infördes . Här hamnar de som varit arbetslösa i minst eller som varit inskrivna hos AF . omkom runt 400 personer på jobbet. varierade siffran mellan 100 och 160. Det senaste årtiondet har antalet döda på jobbet pendlat mellan 41 och 75. Den historiska trenden är alltså att de allvarligaste olyckorna på jobbet minskar, även om utvecklingen stannat av . Uppgifterna bygger på statistik som anmäldes under respektive år. Kraven på när sådana stopp får ske är högt ställda som formerna för stopprättens hantering är otydligt formulerade. Arbetsmiljön 2009, SCB och (Rapport 2010:3).