ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02U227 · 2011-09-27 00:00:00 — Arktisk strategi med parlamentarisk förankring tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en svensk arktisk strategi med parlamentarisk förankring. innehar och ordförandeskapet i . Tyvärr har inte hållning i arktiska frågor lyfts upp till politiskt ställningstagande i riksdag. Inte tidigare och tyvärr inte heller inför ordförandeskapet. Trots det och bättre sent än aldrig måste vi nu samla nationen runt en gemensam arktisk strategi. Det arktiska området finns i vår närhet. Det är ett stort geografiskt område med stora outvuxna naturresurser och ur miljösynpunkt ett känsligt område. Det måste vi ta vara på och vara rädda om. kan via sitt ordförandeskap spela en aktiv roll i de arktiska frågorna som kan leda långt in om vi tar tag i frågorna och visar på en möjlig färdriktning i stället för att förhålla oss passiva. När föll trodde vi att det upphört, men det har aldrig upphört i . Det handlar om ständig bevakning av resurser och förmågor spaningsplan, satellitanläggningar och radarstationer. Och det handlar om ökad militär aktivitet särskilt från som trappat upp den militära aktiviteten men även Nato följer i spåren. Man kan fråga sig, vad är det som händer och hur kan det komma sig? Det handlar om med som minskar transportavståndet . Det handlar om världens renaste område med enorma energitillgångar och exploateringsmöjligheter som kan handla om hundratals miljarder . Det är fråga om en kapplöpning om resurser som skapar spänningar då det råder delade meningar om tillgångarna är internationella eller nationella. En gemensam internationell hållning är nödvändig så att förmågor och tillgångar kan hanteras på ett klokt och hållbart sätt. kan vara och skall vara en part som driver frågan. Vi kan vara det om vi har en gemensam hållning med bred parlamentarisk förankring. Fram till kan man säga att var ett gränslöst land, men när isen smälter blir drömmarna om oljan och gasen hos de kommersiella krafterna så starka att de leder till gränstvister och nya gränser dras och nya konflikter skapas. Vi såg 2007 när ryska ubåtar satte en outslitlig titanflagga mitt under för att markera territorium. Efter det har andra nationer på olika sätt haft aktiviteter i området med undertoner om markering av gränser och territorier. har det även, och tyvärr, uppstått konflikter mellan urbefolkningen och olje- och gasindustrin. Det är en urbefolkning som känner sig hårt trängd och där deras syn inte tillvaratas. Forskningen om miljöpåverkan är inte heller internationellt samordnad, och resurser för det är nödvändiga för att säkerställa en hållbar utveckling för den känsliga natur som representerar. En fråga som också är konfliktladdad är hur kontinentalsocklar fastställs och av vem. I den frågan kan FN spela en avgörande roll. Frågorna om är många och komplicerade men nödvändiga att lösa. Kapplöpningen är i full gång, men regelverk och hållning varierar och saknas helt i många stycken. Det påminner om andra dåliga resurskapplöpningar med dåliga resultat. Med anledning av ovan anförda föreslås att regeringen tar initiativ till en svensk arktisk strategi med parlamentarisk förankring.
mot · GZ02U228 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att hälften av utvecklingsbiståndet går till jämställdhet och till kvinnors organisering. Den pågående demokratiseringsprocessen i visar på vikten av att öka stödet till kvinnors organisering. Revolution utgör ingen garanti för kvinnors ökade rättigheter och politiska inflytande. Istället får kvinnorna arbeta för två revolutioner, dels för att bli av med landets diktatur, dels för att förverkliga sina egna rättigheter som kvinnor. Jämställdhet är en prioriterad del för i biståndssammanhang. Dessutom är den svenska jämställdheten starkt uppskattad bland många av våra samarbetsländer. uppfattas som en symbol för det möjliga, dvs. att det är möjligt för kvinnor att uppnå likvärdiga politiska och ekonomiska rättigheter men också för män att ta ansvar för hem och barn. För att öka jämställdheten i alla samhällen är kvinnors organisering det viktigaste verktyget. Genom att organisera sig kan man utöva påtryckningar på makthavare för lika rätt till utbildning lika rätt till politisk och ekonomisk makt rätt till fria och säkra aborter eliminerad mödradödlighet och barnadödlighet rätt till familjerådgivning och säkra preventivmedel skydd mot våld och våldtäkter och annat i linje med Beijingdeklarationen, Cedaw och millenniemålen. Genom att stödja organisering erkänner man kvinnornas egen kompetens och kraft. Konkret handlar det om att ge stöd till NGO:er. Många av dessa ger arbetsmarknadsträning och starta-eget-kurser med möjlighet till mikrolån. Andra inriktar sig på kvinnojourer. I arbetet med NGO:er lär sig kvinnor om sina egna rättigheter men också om främmande språk, datakunskap m.m. utgjorde svenska insatser som hade jämställdhet som huvudsyfte av budgeten för utvecklingssamarbete, enligt Sidas webbplats. I verkligheten är budgeten något större eftersom det finns andra insatser med jämställdhet som inslag. Men i förhållande till de totala internationella hjälpinsatserna är stödet väldigt lågt. Likgiltigheten för problemen är stor och det tysta motståndet är hårt även bland givarländerna. Vi får inte glömma att kvinnor utgör hälften av världens befolkning. Hela samhället får en direkt nytta av en jämställdhetsutveckling. Fattigdomen minskar med ökad jämställdhet. Tillväxten ökar och barnen får bättre förutsättningar för sin skolgång. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GZ02U230 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur mikrokrediter kan få en ökad roll i svenskt internationellt utvecklingsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda valutasäkring i samband med mikrokrediter. Handel och företagande har sedan urminnes tider lyft länder och människor ur fattigdom. De flesta mikrokreditprojekt har visat sig vara framgångsrika, och de har bidragit till att miljoner människor i utvecklingsländer har tagit sig ur fattigdom. Människor har gått från att vara bidragstagare till att bli företagare. I de flesta fattiga länder är de finansiella marknaderna och bankerna inte tillgängliga för de flesta hushåll, småföretagare eller småbrukare. De saknar alla möjligheter till ett tryggt sparande, till krediter och till betalningstjänster. Mikrofinansinstitutioner och banker med mikrofinansverksamhet vänder på perspektiven och skapar tillgång till småskaliga finansiella tjänster för alla som exkluderas i det vanliga finansiella systemet. På detta vis får människor möjligheter att försörja sig själva och arbeta sig ur fattigdom. Regeringen bör utreda hur mikrokrediter kan få en större plats i svenskt internationellt utvecklingsarbete för att öka verkningsgraden och effektiviteten av våra svenska satsningar i utvecklingsländer. Det som gjort att mikrofinansverksamheten i många länder inte utvecklas mer, är de valutarisker som finns i verksamheten. Om det kunde skapas en modell där valutarisker bättre kunde hanteras, till en rimlig kostnad, skulle intresset från svensk kapitalmarknad snabbt öka för investeringar i mikrokreditverksamhet i världens fattiga länder. Ett sådant ökat svenskt engagemang skulle både ge ökade volymer i utvecklingssamarbetet och säkerställa professionalitet och kompetensöverföring. En modell för valutasäkring i samband med mikrokrediter bör därför utredas.
mot · GZ02U231 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur ett system skulle kunna utformas så att pengar avsätts med ökade biståndsanslag för att användas med minskade anslag. har ett mål om att avsätta en procent av bruttonationalinkomsten (BNI) till bistånd. Detta är ett mål som vi lever upp till, och det gör oss till ett föregångsland när det gäller utvecklingssamarbete. Vi anser att det är av stor vikt att fortsätter att ge ett högt bistånd, och målet om en procent av BNI bör därför behållas. får vi inte blunda för de problem som finns med ett procentmål. Att storleken på biståndsbudgeten förändras med hänsyn till konjunktursvängningar, ibland med miljardbelopp, får stora konsekvenser, speciellt för det bilaterala biståndet som kanaliseras genom Sida. Det svenska biståndet bedrivs till ungefär hälften som multilateralt bistånd genom exempelvis UNDP och och till hälften genom bilateralt bistånd. En liten del går också till humanitärt bistånd, till exempel nödhjälp vid katastrofer. Det multilaterala biståndets storlek fastslås i fleråriga avtal mellan och den aktuella organisationen. Detta innebär till exempel att en förändring av biståndsbudgeten ger en förändring av Sidas budget för bilateralt bistånd på . När den svenska ekonomin har växt och Sida snabbt fått ökat anslag har det funnits kritik om att pengarna inte kunnat användas på ett effektivt sätt. När ekonomin befinner sig i nedgång uppstår kritik om att viktiga och välfungerande biståndsprojekt måste läggas ned med mycket kort varsel. Denna kritik är inte grundlös. Det står helt klart att det är svårt att driva en långsiktigt effektiv verksamhet om anslagen kan förändras upp eller ned med från till ett annat. som på grund av detta inte kan garantera långsiktighet i flera viktiga biståndsprojekt kräver vi att mottagarländerna ska kunna presentera 20-åriga utvecklingsplaner. För att få en bättre långsiktighet och säkerhet i det bilaterala biståndet bör Sida få en möjlighet att med ökade anslag lägga undan mindre medel för att täcka minskningar av anslagen, exempelvis i en utvecklingsfond. På så vis skulle Sida och dess ramorganisationer få en säkrare verksamhet och större möjlighet att utveckla långsiktiga mål tillsammans med samarbetspartner och mottagarländer. Problemet med att behöva spendera alla pengar minskar och likaså risken för att behöva dra tillbaka medel till väl fungerande projekt. Regeringen bör utreda hur man på bästa sätt kan utforma ett sådant system som en väg till ett mer effektivt bistånd.
mot · GZ02U235 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska skrota det svenska klustervapnet Bombkapsel 90. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bistånd till minröjning och stöd till överlevande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en särskild lag som förbjuder investeringar i klustervapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , i enlighet med säkerhetsrådets resolution , bör främja kvinnors deltagande under förbudet. hölls ett möte i , , för att diskutera och utarbeta strategier för internationellt förbud mot klustervapen. fick medverka endast som observatör eftersom vi , efter att vi skrev under avtalet, ännu inte har ratificerat det. Användningen av klustervapen får fruktansvärda konsekvenser. av dem som drabbas är civila och av dessa är barn. Därför har det internationella samfundet uppmärksammat det urskillningslösa mänskliga lidande klustervapen orsakar. Klustervapnen utvecklades under och är anpassade efter den tidens krig. Tanken var att man bland annat skulle ha klusterbomber som kunde spränga sönder tanks som befann sig i terräng och som var svåra att komma åt. Klusterbomber passar inte in i ett modernt krig. Klustervapen är ett anfallsvapen och har inte använts i försvarssyfte. skrev ett stort antal stater, däribland , under ett internationellt förbud mot klustervapen. har 109 länder skrivit under förbudet och 61 länder har ratificerat. Men regeringen har ännu inte presenterat en proposition till om ratificering, det vill säga att göra förbudet juridiskt bindande för . Därför satt på åskådarplats vid den internationella nedrustningskonferens om klustervapen som hölls i . Därmed är inte heller skyldigt att redogöra inför övriga stater hur vi efterlever förbudet. Detta är ytterst olyckligt eftersom rapportering och öppenhet är grundbultar för förbudets efterlevnad. Arbetet med att förbjuda klustervapen är historiskt. Det var tack vare samarbetet mellan det civila samhällets organisationer och ett antal välvilligt inställda stater som och som förbudet blev till. En liknande process låg bakom förbudet mot personminor. Det är ett förbud som har kommit att bli en så stark internationell norm att även stater som inte har skrivit under det påverkas. vill knappt någon stat förknippas med personminor och användandet av dem har i princip upphört. Det är vår övertygelse att klustervapenförbudet kan gå samma väg och det bör göra allt för att främja. Men då måste regeringen höja ambitionerna och sätta nedrustningsfrågorna betydligt högre på dagordningen.
mot · GZ02U238 · 2011-09-26 00:00:00 — Kristna minoriteters situation i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den svenska utrikespolitiken bör fokuseras på de utsatta minoriteternas situation i och så att de får sina fri- och rättigheter tillgodosedda såväl som . I finns många olika minoriteter som är utsatta på grund av sin kristna tro. De har utsatts för våld och hot men våldet har eskalerat . Deras existens är hotad. samlades alla kyrkliga ledare för samtliga kristna i och till ett möte i , för att diskutera de kristna minoriteternas rätt och möjlighet att överleva i området. (ASSEMBLY OF EASTERN ). Det finns en oro gentemot de våldsdåd och de angrepp som kyrkor och medlemmar utsätts för. I blir den kristna Koptiska egyptiska befolkningen ofta attackerad av islamister, kyrkor bränns och vid protester används kraftigt våld mot kopter. I har mer än hälften av de kristna tvingats att fly landet på grund av mord och förföljelse sedan kriget startade . Där systematiska angrepp på kyrkor och civilbefolkningen som krävt över ett tusen döda och flera hundra tusen lever i flyktingsläger i och . I får barnen inte möjlighet till modersmålundervisning i skolan och ständiga hot om konfiskering av markegendom med hot och våld till följd är vardag för kristna minoriteter. Det syriska ortodoxa klostret som är över , som fortfarande bedriver klosterverksamhet, hotas ständigt av turkiska staten att deras markegendom ska konfiskeras. I är de kristna minoriteterna oroliga och vet inte vad som kommer att hända med dem och befarar att situationen blir som i där tusentals mördas och tvingas till flykt. I är det ständigt spänt läge och rädslan för att den beväpnade ska använda vapen för att driva dem från landet. I de andra flesta länder som och har kristna minoriteter knappa rättigheter och vågar knappt tillkänna sig som kristna. De kristna minoriteterna vill ha frihet för alla och rättsstater med demokrati och mänskliga fri- och rättigheter där alla invånare är likställda inför lagen oavsett etnicitet eller religionstillhörighet. Där alla respekterar grundläggande värderingar om alla människors lika och unika värde oavsett religionstillhörighet, etnicitet, handikapp, ålder, kön, sexuell läggning, hudfärg mm. bör genom bilaterala kontakter och via EU och FN, verka för i all sorts samarbete med regionen ställa krav på ökat respekt och tolerans till varandras olikhet. Svensk utrikespolitik bör fokusera på de utsatta minoriteternas situation i och så att de garanteras sina fri- och rättigheter och säkra deras fortsatta närvaro i och .
mot · GZ02U239 · 2011-09-26 00:00:00 — Minoritetsstatus för syrianer i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att syrianer ges officiell minoritetsstatus i . fanns det mer än två miljoner kristna syrianer, armenier, greker och judar i . Under första och dödades många eller drevs ut ur landet. finns det endast 15 000 syrianer kvar i . Syrianer tillhör ursprungsbefolkningen i , , och . har ett mörkt förflutet när det gäller behandlingen av religiösa minoriteter som bott i det som är . För de syrianer och andra kristna som bor kvar i är situationen med att behålla språk, kultur och utöva sin religion svår. De förtrycks och diskrimineras på grund av sin kristna tro. Turkiska staten och lokala ledare hotar ständigt de kristna minoriteterna, man konfiskerar mark och egendom utan laglig rätt. Ett exempel är den pågående rättsprocessen mot det syriska ortodoxa klostret , där staten vill ta i anspråk markegendom från klostret, trots att domstolen i staden i beslutat att klostret är den rättmätiga ägaren. Syrianer har inte heller rätt till modersmålsundervisning på syriska/syrianska. På grund av det religiösa förtrycket har många syrianer lämnat . Många har flytt till , och . I beräknas det finnas cirka 100 000 syrianer, varav majoriteten kom hit . Det finns fler syrianer utomlands än i hemlandet. Om denna utveckling får fortsätta så finns risk för att hela det kristna kulturarvet kommer att försvinna från . har i förhandlingar med EU om ett framtida medlemskap gjort ansträngningar för att anpassa sig till EU, men det räcker inte. För att få möjlighet att utöva sin religion, kultur och bevara språket måste garantera syrianer officiell minoritetsstatus enligt FN:s och EU:s kriterier. Syrianer skulle då omfattas av samma rättigheter som armenier, greker och judar. bör verka för att EU i förhandlingar med utövar påtryckningar för att ge syrianer officiell minoritetsstatus. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02U240 · 2011-09-26 00:00:00 — Hjälp till flyktingar att återvända till tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hjälpa irakiska flyktingar att återvända till . Situationen för kristna irakier, syrianer, kaldéer och assyrier försämrades kraftigt i spåren av det kaos som uppstod 2003. Många blev mördade och flera hundra tusen flydde landet på grund av förföljelsen. Majoriteten av de kristna minoriteterna flydde till grannländerna och de lever under mycket svåra omständigheter som flyktingar i och . Över fem miljoner människor har flytt undan våldet i sedan invasionen . Hälften av dem som flytt, det vill säga två och en halv miljon människor, befinner sig i olika flyktingläger i , och . Även i flyktinglägren drabbas de kristna flyktingarna av olika slags diskriminering på grund av sin religiösa tillhörighet. De två stora religiösa grupperna sunnimuslimer och shiamuslimer bekämpar fortfarande varandra med olika våldshandlingar, där många oskyldiga människor faller offer. Men säkerhetssituationen har förbättrats något och kristna irakier och andra irakiska flyktingar som finns i , och vill återvända till sina hemtrakter. Här kan vi vara med och bidra till att det blir verklighet. bör inom EU och FN verka för att större uppmärksamhet riktas mot kristna irakiers situation i flyktingläger så att de får ett drägligare liv och göra det möjligt för irakiska flyktingar att återvända till sitt hemland . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02U241 · 2011-09-28 00:00:00 — Ratificering av konvention mot klustervapen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ratificera FN:s konvention mot klustervapen. undertecknade FN:s konvention om klustervapen. har drygt 60 stater ratificerat konventionen. sändes en skrivelse om klustervapen på remiss till berörda myndigheter. Av 20 remissinstanser var endast 1 emot. Klustervapen är generellt sett en grym form av vapen, som saknar precision och förutsägbarhet. Det faktum att har undertecknat konventionen bör vara tillräckligt skäl för att konventionen också skall ratificeras, att underteckna en konvention som sedan inte ratificeras är rent omoraliskt.
mot · GZ02U243 · 2011-09-29 00:00:00 — , och mänskliga rättigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att aktivt och konsekvent arbeta för en fredlig lösning för och för att mänskliga rättigheter respekteras i . Mycket tyder på att i takt som världssamfundets uppmärksamhet fokuserar sig på konflikterna i trappar regimen i osedd upp förtrycket i . Men det tibetanska folkets protester fortsätter , utspridda över hela det geografiska ett område som spänner vida utanför den tibetanska autonoma regionen (TAR) och de förtjänar vårt fortsatta stöd på alla nivåer. Amnesty m fl människorättsorganisationer har fortsatta dokumenterade fall av tortyr med syftet att tvinga fram bekännelser som sedan används som bevisning. Politiska fångar förvägras rätten till besök, något som tyder på att personen antingen är svårt sjuk eller död. rättsväsende nekar systematiskt tibetaner rätten till juridiskt ombud, och dessutom trakasseras jurister som frivilligt åtagit sig att företräda tibetaner. Det finns även tydliga bevis för att staten utövar våld mot enskilda obeväpnade civila i syfte att skrämma och upprätthålla maktbasen i . Sedan de stora upproren 2008 har ett flertal fall av desperata självmordsaktioner från tibetanska munkar uppmärksammats av media och internationella organisationer. Reaktionen från den kinesiska regimen har varit nedstängning av kloster, misshandel och massarresteringar av munkar. Som ett led i vad som uppenbarligen är ett målmedvetet etniskt utspädningsarbete av fortsätter den stora inflyttningen av etniska hankineser till . deklarerade sitt tillbakaträdande från politiken. utropade styrande församling Harvardjuristen till nya premiärminister, ett tecken på ett generationsbyte och ett nytt vägval från icke konfrontationspolitiken till en mer konfrontationsinriktad attityd mot . I ljuset av de senast händelserna är det synnerligen angeläget att och de internationella samfunden intensifierar sina ansträngningar i fråga om och för respekten för de mänskliga rättigheterna i området. En möjlighet är att söka få EU att genomföra en grundlig bedömning av effektiviteten i den dialog som den tibetanska exilregeringen försökt föra med de kinesiska myndigheterna. Ska situationen mellan och lösas är det av stor vikt att omvärlden ökar trycket på den kinesiska regimen att ingå i seriösa förhandlingar. Detta bör ge regeringen till känna.