ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Ju240 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att stärka lagstiftningen vid trafikbrott i samband med olovlig körning. Olyckor där minderåriga kör bil olovligen inträffar allt för ofta. Det har visat sig att polisen trots ökade möjligheter att gripa in förebyggande för att förhindra att någon begår s k rattfylleribrott inte kan gripa in vid motsvarande misstanke om att en underårig tänker framföra ett fordon. Ett fordon som använts vid ett brott får förklaras förverkat, om det behövs för att förebygga fortsatt sådan brottslighet och förverkandet inte kan anses vara oskäligt. Detsamma gäller annan egendom som har använts som hjälpmedel. Bestämmelser om tillfälligt omhändertagande av egendom i syfte att förhindra rattfylleribrott finns återgivna i främst polislagen. Det finns dock exempel där en person har kontaktat polis då denne känt igen en minderårig förare med vetskap om att den minderårige tidigare kört bil olovligen. Polisen har ryckt ut, rapporterat, låst bilen och meddelat den minderårige föraren att personen inte fick köra. Mer kunde polisen inte göra i detta läge. blev den minderårige föraren inblandad i en dödsolycka. Enligt polisen saknade de möjlighet att ta om hand bilnycklarna eftersom föraren antingen ska vara drog- eller alkoholpåverkad eller tidigare ha blivit rapporterad för olovlig körning. Då kan polisen beslagta bilnycklarna eller bilen för ett eventuellt förverkande. Det vore inte orimligt om polisen vid misstanke om olovlig körning i vart fall fick tillfälligt omhänderta bilnycklarna. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GZ02Ju241 · 2011-09-29 00:00:00 — Åtgärder mot tobaksbruk bland unga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om direktiv till polisen för att minska tobaksförsäljningen till unga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om försäljning under disk av tobaksprodukter.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hålla nere skatten på snus i förhållande till cigaretter.2 1 Yrkande 2 hänvisat till SoU. 2 Yrkande 3 hänvisat till SkU. Då åldersgränsen på tobak sattes till var det tänkt som ett led i att minska tobaksbruket och förhindra att unga fastnar i livslångt tobaksberoende. Man kan dock konstatera att tillgången på tobak för unga är fortsatt hög, inte minst då många tobakshandlare högst medvetet säljer till unga . För att komma till rätta med detta problem måste polisen få tydliga direktiv om att statuera exempel att staten tar försäljning av tobak till minderåriga på allvar. Indragen rätt att sälja tobak bör vara ett kraftigt instrument i kombination med att brottet beivras i tillräcklig utsträckning. Det finns dock fler åtgärder för att minska tobaksbruket. I andra länder har man bland annat provat metoden att endast sälja tobak under disk, alltså att tobaksvaror inte får hållas synliga i butiken för att på så vis minska subtil påverkan att vilja köpa tobak. Denna metod bör regeringen utvärdera utefter de erfarenheter som finns på området för att sedan överväga en liknande lagstiftning i . Det finns också en tydlig samhällsvinst att hålla nere skatten på snus i förhållande till cigaretter för att skapa incitament att de som redan har ett beroende brukar den tobak som är minst skadlig för hälsan och därmed ger upphov till lägst kostnader för samhället.
mot · GZ02Ju242 · 2011-09-30 00:00:00 — Stöldanmälning av uthyrda fordon tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra i gällande lagstiftning för att göra det möjligt att stöldanmäla uthyrda fordon. Hyrbilar som försvinner är ett stort problem. Många biluthyrare som drabbas får inte igen sina uthyrda fordon. kan dessa bilar ha fångats på tullens kameror när de körts in i andra länder utan att de varit efterlysta. Skälet är enligt uppgift att det som hyrts ut inte kan betraktas som stulet. Det kan då inte stöldanmälas och därmed inte heller efterlysas. Om bilen kunde stöldanmälas så skulle den kunna efterlysas i hela och därmed öka chanserna till återbördande. Detta är ett problem som jag blivit uppmärksammad på och därför ställt en fråga till ansvarig minister om en förändring i lagstiftningen. Jag har då fått till svar att inga initiativ ska tas men att frågan kommer att följas. så är det så att alla biluthyrningsföretag riskerar att bli utsatta men att också en del blir utsatta för detta brottsliga beteende. Jag anser att vi redan nu kan vidta åtgärder genom förändring av gällande lagstiftning för att förhindra denna enligt min mening organiserade brottslighet.
mot · GZ02Ju243 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att införa s.k. bekymringssamtal. Enligt företrädare för Unga (Kriminellas Revansch i Samhället) som arbetar med att hjälpa unga ur brottslighet är det för unga förbrytare särskilt viktigt att markeringar från samhället är både tidiga och tydliga. En ung person som begår ett brott är som mest mottaglig för en förändring direkt efter att brottet begåtts. Dagens långa handläggningstider gör att samhället ofta missar den chansen. I stället hinner unga ibland begå nya brott av ett tidigare brott. Många brott som begås av unga är ofta mindre omfattande samt svårbevisade, vilket leder till att åtal sällan väcks. Ett stort problem är att kommunikationen ofta brister mellan de olika myndigheter som borde vara inblandade i att hjälpa unga som begår brott. Denna problematik blev väldigt aktuell i och med kommuns internutredning av det uppmärksammade Rödebymålet. i hade i det fallet enbart kännedom om en av de fem polisanmälningar som gjorts av familjen som trakasserades av ett ungdomsgäng. En lösning på problemet är så kallade bekymringssamtal. Bekymringssamtalen är en metod som tagits fram av polis och myndigheter i och som används i flera svenska kommuner. Bekymringssamtal innebär att en ungdom som misstänks för ett brott eller som är med i gängbildningar som misstänks vara inblandade i brott kan kallas att tillsammans med sina föräldrar träffa representanter för polisen och socialförvaltningen. Detta sker i en serie av samtal där man diskuterar brott och vilka konsekvenser de kan få, samt diskuterar den unges situation i skola och . Samtalen skapar utrymme för reflektion hos ungdomarna och deras föräldrar och hjälper dem att förändra situationen. Med bekymringssamtal får de unga en tidig och tydlig markering från samhällets sida, och dessutom skapas förutsättningar för en bättre samverkan mellan berörda myndigheter för att minska ungdomsbrottsligheten. Bekymringssamtalen är frivilliga, vilket gör att det inte krävs en rättsprocess för att de ska kunna påbörjas. Samtalen skapar ett forum där ungdomar tillsammans med sina föräldrar kan få hjälp att hitta vägar ut ur negativa mönster. Det brottsförebyggande arbetet berör hela samhället och förutsätter ett aktivt deltagande från många olika myndigheter och organisationer. Vissa samhällsorgan har emellertid ett särskilt ansvar för att motverka ungdomsbrottslighet generellt och rekrytering till kriminella nätverk i synnerhet. Skolan, och polisen har här ett stort ansvar. I en utredning av tillämpning av bekymringssamtal i bör också det civila samhället vara given aktör. Vid tidigare behandling i frågan 2007/08:JuU16 hänvisade utskottet till att fått i uppdrag att följa upp och utvärdera reformen av påföljdssystemet för unga lagöverträdare. betänkande 2010/11:JuU12 hänvisade tillbaka till denna tidigare motivering. Denna utvärdering är nu klar men behandlar inte specifikt frågan om bekymringssamtal, varför jag anser att det är angeläget att denna fråga lyfts igen. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GZ02Ju244 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska leva upp till sina åtaganden enligt FN:s konvention mot tortyr, och konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna. Tortyr genomförs inte bara av skurkstater eller skurkar. har en dokumentär visats som beskriver hur efter hamnade på ett sluttande plan och tänjde folkrätten till oigenkännlighet och där tortyr och förnedring blev en självklar förhörsmetod. Det är något som smittat av sig också till andra. Trots både ledande militärers och juristers protester gick utvecklingen i en riktning som därefter satt dagordningen för en allt osäkrare värld. När befriaren plötsligt blir torterare och bödel föds hat. lever vi i en ytterst osäker värld till stor del på grund av det hat som byggts upp . f.d. president, , sålde inför sin egen hemmaopinion in attackerna mot och som en välgärning och hjälp att sprida demokrati i världen. Att demokrati inte kan bombas fram övergick hans förstånd. Att tortyr är olagligt brydde han sig inte om. Tortyr är ett brott. Det är ett medvetet, överlagt angrepp på en enskild människas psyke, kropp och värdighet. Konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling och bestraffning som antogs 1984 ålägger staterna att kriminalisera tortyrbrottet. har ratificerat tortyrkonventionen men har inte infört en särskild straffbestämmelse om tortyr i svensk lag trots att ett antal förslag lagts i riksdag . har också fått kritik från mot tortyr med grund i att ingen straffbestämmelse om tortyr införts i svensk lag. Att inte införa en straffbestämmelse om tortyrbrott när vi är ålagda att göra det och när vi utåt sett är ett land som säger sig värna folkrätten och mänskliga rättigeter är ofattbart. Den signal som sänds är snarare att inte tar avstånd från tortyr och att det t.o.m. i vissa fall skulle kunna accepteras, att folkrätten kan tänjas. Vi vet också att utvisat personer till länder där de utsatts för tortyr och att vi blivit prickade för det. Även det sänder en signal att inte tar avstånd från tortyr. Tortyr är inte detsamma som misshandel, olaga tvång, människorov eller våldtäkt som i och för sig kan innehålla delar av tortyr. Särskiljande för tortyr är att det är systematiskt och ibland beordrat. Vi vill inte att ska bli en för torterare. Vi ska ta vårt internationella ansvar och ställa torterare inför rätta. kan inte vara trovärdigt när vi uppmanar andra länder att göra tortyr olagligt om vi inte själva gjort det. Det internationella symboliska värdet av en kriminalisering av tortyrbrottet får inte underskattas. bör leva upp till åtaganden enligt FN:s konvention mot tortyr, och konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna.
mot · GZ02Ju245 · 2011-09-29 00:00:00 — Likvärdig hantering av hatbrott tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hatbrott måste återrapporteras av samtliga polismyndigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hatbrott ska hanteras på ett likvärdigt sätt i samtliga polismyndigheter. Återrapportering av hatbrott har inte skett från polismyndigheterna , något som gör att det finns en osäkerhet om denna typ av brottslighet har ökat eller inte. Brå uppger att de homofobiska brotten har minskat utom i . Brå drar slutsatsen att det har sin grund i att är den enda polismyndigheten med en specifik hatbrottsgrupp. Det finns goda skäl att tro att antalet hatbrott inte har minskat, utan att situationen i är representativ för hela landet. Att det finns en hatbrottsgrupp gör att anmälningar av denna typ av brottslighet blir kanaliserade och får fokus och blir synliga på ett annat sätt. Man kan jämföra med den relativt kraftiga ökningen av anmälningar om våldtäkt i landet, som tros ha sin grund inte främst i en ökad benägenhet till brott av det slaget, utan i att polisen ansträngt sig att ge en god behandling och ett gott bemötande till dem som gör en anmälan om våldtäkt. Även övriga polismyndigheter förutom borde inrätta specifika hatbrottsgrupper. Den grupp som finns i har fått både telefonsamtal och mejl från personer som varit utsatta för hatbrott i övriga delar av landet, men som inte har fått den hjälp de förväntat sig. Ett led i etablerandet av hatbrottsgrupper måste rimligen vara en kunskapshöjning om hatbrott, inte bara hos dem som skall arbeta i hatbrottsgrupper utan generellt bland polisens personal.
mot · GZ02Ju250 · 2011-09-29 00:00:00 — Förstärkt utbildning för nämndemän tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förstärkt statlig utbildning för nämndemän. Nämndemannasystemet i svenskt rättsväsende är en god tradition som om den utvecklas med tiden sannolikt utgör en av byggstenarna för folkets förtroende för rättssystemet. Balansen mellan specialister och lekmän är en värdefull tillgång när rättvisa ska skipas. Utskottet (JU) har tidigare konstaterat att det är viktigt att de anställda inom rättsväsendet har en bred och hög kompetens, därav de olika satsningar på kompetenshöjande åtgärder som beslutat om. Trots detta kan man ofta uppleva att det finns en svårighet i att rekrytera nämndemän som avspeglar det moderna och som besitter adekvat kompetens för att bedöma fall som speglar dagens situation och värderingar. Nämndemän utgör en del av domstolen i sin form av lekmän, men som sådana bör de också spegla den normerande värdegrunden i dagens samhälle. Nämndemän har alltså en lika stor del i att rättskipningen sker enligt lagstiftarens intentioner, som lagmännen. Kompetenshöjande åtgärder kan aldrig anses vara ett hinder snarare är en brist på adekvat kompetens bland nämndemän ett problem för rättskipning och rättssäkerhet. Vidare bör utbildning för nämndemän lyftas från till statlig nivå för att uppnå en generell likanivå nationellt. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GZ02Ju252 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av nuvarande lagstiftning så att det blir möjligt att göra rutinmässiga drogtester av förare för att upptäcka om föraren är påverkad av narkotiska preparat. Trafiksäkerheten i landet är viktig och bör ha högsta prioritet. I råder enligt lag nolltolerans mot droger och när det gäller alkohol finns det lagliga möjligheter att göra rutinkontroller och utan föregående misstanke testa en förare. Ett sätt att ytterligare öka trafiksäkerheten är att ge polisen möjlighet att göra rutinmässiga drogtester av förare för att upptäcka om föraren är påverkad av narkotiska preparat. Detta är inte möjligt enligt lagen. Polisens arbete mot alkohol i trafiken har sparat många människoliv. Rutinmässiga drogtester för att upptäcka förare som använt narkotiska preparat kan förhindra olyckor, minska skador och rädda ytterligare människoliv. har det saknats lämpliga testmetoder. finns den tekniken, då man med hjälp av salivtest kan upptäcka om föraren använt narkotiska preparat. Regeringen bör överväga att göra en översyn av nuvarande lagstiftning så att det blir möjligt att göra rutinmässiga drogtester av förare för att upptäcka om föraren är påverkad av narkotiska preparat.
mot · GZ02Ju255 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett tydligare regelverk för polisens arbetsmetoder. Polisen ska givetvis agera korrekt och rättssäkert och den enskildes integritet ska särskilt beaktas. behöver polisen, i takt med att kriminaliteten förändras, nya verktyg. Detta gäller inte minst den grova organiserade brottsligheten. En särskild metod för att skaffa bevisning om brott är så kallad provokation. I andra länder, jämförbara med , har polisen uttryckliga befogenheter att företa provokativa åtgärder som, om sådana befogenheter inte funnits, hade utgjort brott. Det kan till exempel handla om att polisen aktivt får en brottsmisstänkt person att begå brott som visar på att han eller hon har begått eller håller på att begå ett annat, mer allvarligt brott. I har brottsbekämpande myndigheter inte någon reglering i lag när det gäller i vilken utsträckning provokation får användas som ett arbetsredskap. Viss provokation anses allmänt vara tillåten medan annan inte är det. Det blir svårt att i varje enskilt fall avgöra var gränsen går mellan det tillåtna och det otillåtna. Därför anser jag att en översyn av reglerna för brottsprovokation är nödvändig, och denna bör resultera i tydliga gränsdragningar. I saknas även tydliga lagregleringar i fråga om hur infiltrationsoperationer ska gå till. Det är därför inte alltid tydligt vad en polisman som har infiltrerat en kriminell grupp får göra i samband med detta. I flera andra länder finns detta reglerat i lag. En sådan reglering vore önskvärd även i . har lämnat sitt slutbetänkande som har remitterats. Jag vill understryka vikten av att beredningen utmynnar i ett regelverk som tydligare möjliggör ett effektivare polisarbete.
mot · GZ02Ju257 · 2011-09-27 00:00:00 — Avlyssning vid misstanke om brott tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avlyssning vid brott. Hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning kallas tvångsmedel och är ett medel som brottsbekämpande myndigheter får använda i förundersökningar efter beslut av domstol. Säkerhetspolisen har regeringens uppdrag att tillhandahålla teknik för hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning. Regeringen redovisar uppgifter över hur många tillstånd som utfärdats. För polisens del var siffran , 1 659 tillstånd till hemlig teleavlyssning som avsåg sammanlagt 3 267 teleadresser, en ökning innan . När polisen begär tillstånd att avlyssna en misstänkt person via dennes telefon så finns det några försvårande hinder. Ett av dem är om den misstänkte byter telefonnummer. Då måste polisen begära nytt tillstånd att avlyssna personen och då försvåras arbetet avsevärt. Dessutom kan värdefull information gå förlorad eftersom polisen inte kan avlyssna innan tillståndet är på plats. Polisen har sett att många brottslingar sätter i system att köpa nya kontantkort för att på så sätt göra det svårare att avlyssna dem. Likaså så blir antalet tillstånd som polisen sökt gällande tillstånd missvisande då flera av dessa gäller samma person. För att underlätta polisens arbete borde rimligen tillståndet följa den misstänkte. Personer som misstänks för brottslig aktivitet kommer självklart att vara misstänksamma och försöka förhindra en eventuell avlyssning genom att använda flera telefoner och olika telefonnummer. har en praxis som säger att skydd för privatliv och familjeliv är en fundamental rätt inom EU. Men när grov brottslighet inskränker den enskildes priva- och familjeliv så måste dessa bägge friheter vägas mot varandra. Därför är det också rimligt att frångå den principen när det gäller misstanke om brott. I och med det så finns också ett antagande om att den misstänkte frånsagt sig samhällskontraktet och därmed förbrukat rätten till ett skyddat privatliv. Självklart måste respekt för det faktum att personen är misstänkt, inte dömd, finnas. En annan viktig del i motionen är att det ska röra sig om riktad avlyssning mot personer som misstänks för grova brott.
mot · GZ02Ju258 · 2011-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn för att öka tryggheten för vittnen. Vårt moderna rättssamhälle bygger på två grundläggande principer. stiftar lagar via demokratiskt valda ombud, dvs riksdagsledamöterna, och staten upprätthåller lag och ordning genom brottsbekämpning, rättsskipning och kriminalvård. har emellertid rättsklimatet blivit hårdare och råare. Rättssamhällets funktionärer, som poliser, åklagare och domare, har utsatts för hot och överfall inte sällan utförda av kamrater till misstänkta gärningsmän som har kopplingar till den grova organiserade brottsligheten. Sådana hot har även kommit att omfatta privatpersoner som brottsoffer och vittnen. En sådan utveckling är lika ohållbar som oacceptabel för ett demokratiskt rättssamhälle. Vår gemensamma välfärd, trygghet och rättssäkerhet hotas och urholkas om rättsstatens funktionärer och vittnen hotas eller överfalls och därför inte kan, vågar eller vill delta i rättegångar med resultatet att misstänkta gärningsmän går fria. Det finns dock några enkla och effektiva steg som samhället kan ta för att stävja denna utveckling och kväva den i sin linda. Dessa steg bör ingå i en översyn i syfte att öka tryggheten för vittnen. Inför möjlighet för vittnen och gärningsmän att sitta åtskiljda i olika rum under rättegångar. På så sätt slipper vittnena utsättas för den stress och press som den fysiska närvaron av en misstänkt gärningsman samt dennes kamrater och anhöriga kan utgöra. Inför videokonferens i realtid som alternativ till fysisk närvaro i rätten. Genom att genomföra förhör av vittnen och/eller misstänkta gärningsmän via videolänk i realtid uppnås samma positiva effekter som nämnts ovan. Inför separata entréer, utgångar och samlingsrum för vittnen respektive misstänkta gärningsmän. Då minimeras möjligheterna till fysiskt möte, vilket ger samma positiva effekter som nämnts ovan. Sammantaget torde införandet av dessa enkla steg utgöra en väsentlig förbättring för rättstatens funktioner och göra det lättare för vittnen att bidra med sitt rättspatos i samband med rättegångar. Dessutom innebär de en kraftig förstärkning av rättssäkerheten och bättre möjligheter för rättsstaten att bedriva brottsbekämpning, rättsskipning och kriminalvård. Boriana (M)
mot · GZ02Ju262 · 2011-09-22 00:00:00 — Minskad administrativ börda för restauranger tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en minskad administrativ börda för restauranger. De företagare som väljer att driva restaurang tillhör de företagare som får bära de absolut tyngsta administrativa bördorna. Restaurangbranschen är en näring med kontinuerliga myndighetskontakter i form av exempelvis livsmedelstillsyn, byggnadstillstånd samt alkoholtillsyn. Förutom alla de myndighetskontroller som utförs i syfte att tillförsäkra restaurang- eller krogbesökaren hög säkerhet vad gäller hälsa och miljö samt garantera att skatter betalas och alkoholservering sköts enligt reglerna behöver restaurangägaren även inneha ett danstillstånd om det är så att människor kommer att röra sig till musik. Saknas detta danstillstånd är det ägarens ansvar att om dans uppstår sänka musiken samt tillse att dansen upphör. I annat fall kan krögaren dömas till böter eller fängelse. Många av de regler som krögare måste följa har tillkommit för att skydda människors liv och hälsa. Att förhindra att dans uppstår på en krog kan dock inte tillhöra de bestämmelser vilka syftar till att skydda individers liv, hälsa och säkerhet. När serveringstillstånd ges till en krog ska kommunen, som är tillståndsgivare och tillsynsansvarig, pröva risken för ljud- och bullerstörningar. Kommunen kan till detta foga krav på reglering av ljudnivå som inte får överskridas och vid fall av överträdelse även belägga serveringsstället med vite. På så sätt finns fullt legitima medel för myndigheterna att begränsa störningar i form av buller. En modern och effektiv tillsynsverksamhet bör i normalfallet ske genom dialog med berörda näringsidkare. Kravet på danstillstånd för restauranger torde därmed vid en väl fungerande tillsynsverksamhet inte utgöra någon avgörande del av myndigheternas uppdrag då informationsupphämtande kan ske på andra sätt. Kravet på danstillstånd utgör därmed endast ett onödigt och föråldrat administrativt hinder för en näring som plågas av en tung byråkratisk börda. Finn (M)