ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Ub323 · 2011-10-04 00:00:00 — Nationell strategi för rymdturism tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om etableringen av en nationell strategi för rymdturism. skedde den sista uppskjutningen av den amerikanska rymdstyrelsen rymdfärja. i drift och två totalhaverier pensionerades arbetshästen i det amerikanska rymdprogrammet. Rymdfärjorna lämnar efter sig en tom nisch på marknaden för rymdfart. Denna nisch kommer snart komma att fyllas av ett antal olika privata aktörer som bedriver kommersiell rymdfart. är den mest efterfrågade tjänsten uppskjutning av kommersiella satelliter, men undersökningar visar att det finns ett stort intresse och en omfattande betalningsvilja för privata bemannade rymdresor. Flera av den första generationens privata rymdfarkoster kan göra kortare suborbitala bemannade flygningar, och större rymdfarkoster för resor i omloppsbana kommer att vara verklighet inom en mycket snar framtid. blev amerikanen den första rymdturisten. Genom ett bidrag på till det ryska rymdprogrammet kunde köpa sig en plats på den ryska raketen Sojuz och även tillbringa på den internationella . Intresset för rymdturism har ökat explosionsartat och fler personer har följt hans exempel. är en av världens ledande rymdnationer sett till folkmängd. Sedan blev den förste svensken i rymden har den svenska rymdforskningen stigit avsevärt i anseende. De extrema krav som ställs vid rymdfart gör att satsningar på rymdforskning och angränsande industri inte sällan ger spin-off-effekter som är användbara inom en mängd olika områden. Forskning som initialt är avsedd för rymdteknologi har lett till starkare och mer värmetåliga byggmaterial och förbättrade vattenreningsteknologier samt bidragit starkt till forskning om energieffektivisering. Sedan etableringen av konsortiet Virgin Galactic, som ägs och drivs av entreprenören och miljardären , har antalet företag inom rymdturistnäringen vuxit kraftigt. Virgin Galactic har som mål att genomföra storskaliga kommersiella rymdresor med start . Det har framgått från Virgin Galactic att och i synnerhet med raketbasen är av stort intresse. Det är inte otänkbart att företaget kan komma att göra en avsevärd investering i i och med etableringen av första helt kommersiella rymdhamn i närheten av . I ett samarbete mellan , Rymdbolaget, Icehotel och Progressum bildades det svenska samarbetet Spaceport i syfte att attrahera kommersiell bemannad rymdfart. norra landskap har en unik kombination av högutbildad arbetskraft, god infrastruktur och möjlighet till naturupplevelser som gör regionen mycket attraktiv för företag inom den extrema upplevelsebranschen. För att säkerställa goda konkurrensmöjligheter för och vår framtida ledande position inom den spirande kommersiella rymdturismindustrin behövs det en samlad nationell strategi för hur ska attrahera utländska direktinvesteringar. Flera politikområden som forskning, infrastruktur, region, arbetsmarknad, företag, näringsliv och turism behöver koordineras. Denna utvärdering bör följas av en långsiktig strategi och resurssatsning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GZ02Ub324 · 2011-10-03 00:00:00 — Undanröjande av onödiga hinder för utländska studenter att studera vid svenska universitet och högskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över regler och lagstiftning samt att undanröja onödiga hinder för utländska studenter att studera vid svenska universitet och högskolor. har höjt murarna ordentligt för utomeuropeiska studenter genom att införa studieavgifter. Regeringen menar att de svenska universiteten ska konkurrera med kvalitet. har inget problem med den akademiska kvaliteten, det visar alla rankningar och studentenkäter. Men det borde ges förutsättningar att konkurrera om kvalitet och talang, för det är det behöver göra. Då blir det ju inte bättre av att man också bygger administrativa murar som försvårar för studenter att komma till och inta sina platser. Internationellt rörliga studenter är en grupp med delvis speciella villkor. De får inte sällan beslut om antagning sent (t.ex. ). De behöver snabbt betala eventuella avgifter och söka uppehållstillstånd. Det är viktigt att detta blir klart för att man ska ha en chans att hitta en flygbiljett till ett rimligt pris. Det är också nödvändigt att man kan komma till när studierna startar eftersom man annars riskerar att gå miste om en viktig del av introduktion och undervisning och det kan i praktiken bli omöjligt att påbörja de studier man blivit antagen till eftersom registreringen stänger . beslöt man att införa ett EU-direktiv om biometri i samband med ansökan om uppehållstillstånd/visa. Någon förvarning hade inte skett, många togs på sängen, inklusive ambassaderna, och många studenter blev drabbade. Det fanns studenter i som tvingades till dubbla resor till , flygresor, hotell och kostnader för USA-visum, för att kunna få sin info registrerad. Andra tvingades till 500-milaresor för att hitta en svensk beskickning med utrustning. Lagstiftningen lägger hinder i vägen för att man skulle kunna samarbeta med t.ex. de andra nordiska ambassaderna, vilket annars kunde vara en väg för att underlätta för studenterna att inta sina studieplatser i . Regeringen behöver därför se över regler och administration för att undanröja onödiga hinder för att utländska studenter ska kunna inta de platser på svenska universitet och högskolor som de blivit antagna till.
mot · GZ02Ub325 · 2011-10-03 00:00:00 — Öka inslaget av geriatrik i läkarutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inslagen av geriatrik ska utökas i läkarutbildningen. Läkarutbildningen i behöver utvecklas så att större hänsyn tas till den framtida demografin med en allt större, äldre åldersgrupp. Många äldre människor bor på landsbygden där tillgången till primärvård och läkare med en bra kunskap om ålderssjukdomar saknas. Det är inte ovanligt att man som vårdsökande enbart hänvisas till den läkarerfarenhet som finns på orten. Detta bör ses över så att det finns en större mångfald av läkare så att möjligheten att träffa en läkare som kan hjälpa till med vårdbehovet finns. Det finns en avsaknad av mer kunskap kring den alltmer åldrande befolkningen i . behöver samhället och sjukvården i synnerhet utvecklas så att det finns en kunskap och förståelse för de behov som kan dyka upp i och med att befolkningen blir äldre och äldre. För att möta förändringen med en alltmer åldrande befolkning bör läkarutbildningen ses över så att den utvecklas och möter framtidens behov.
mot · GZ02Ub327 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att läxläsning i huvudsak bör ske i skolan. har barn läxor från tidig ålder . Ett av skälen till läxläsning är att undervisningen inte räcker till och att det är nödvändigt att utöver skoltid repetera vissa uppgifter. Många barn har långa arbetsdagar då båda föräldrarna arbetar heltid. finns exempel på skolor som erbjuder läxläsning på skoltid eller på fritids för barn som har långa dagar. Det finns även frivilligorganisationer som satsar på utsatta områden där många har föräldrar med utländsk bakgrund eller sociala problem. Förutsättningarna i hemmet att få hjälp med läxläsning ser mycket olika ut. Det kan handla om allt från föräldrarnas kunskap till deras arbetstid. görs läxan av barn med heltidsarbetande föräldrar sent då barnen av naturliga skäl är trötta och inlärningsförmågan är som sämst. Att låta barnen göra läxan på skoltid med tillgänglig pedagog skulle minska skillnaderna mellan barns förutsättningar på hemmaplan samt förbättra resultatet i skolan.
mot · GZ02Ub328 · 2011-10-04 00:00:00 — Avskaffande av skolans timplan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa skolans timplan. Svensk skola har genomgått en frihets- och valfrihetsrevolution . Det har handlat om allt från stora valfrihetsreformer som friskolornas entré i det svenska utbildningsväsendet till förståelse för att elever utvecklas och lär sig mer när undervisningen anpassas efter individen. Valfrihet, mångfald och flexibilitet ska även vara ledord för svensk utbildningspolitik. Hur mogen en elev är vid en viss ålder varierar mycket, precis som olika individer lär sig på olika sätt. En modern skola måste låta lärare och rektorer själva avgöra hur skoldagens timmar ska disponeras för att var och en ska kunna nå så långt som möjligt. De nationella timplaner som reglerar det exakta antalet undervisningstimmar i ett visst ämne bör avskaffas. Att överföra bestämmande från statliga regleringar till lärare och rektorer skapar förutsättningar för nytänkande och större ansvar. Det finns skolor som på prov arbetat utan timplaner och detta har ofta varit uppskattat och lett till både ökad trivsel och bättre resultat. Skolans uppgift ska vara att rusta elever för livet, ge dem kunskaper och färdigheter. Hur många timmar det tar att nå målen i ett enskilt ämne varierar mellan elever och därför måste också undervisningen bli mer flexibel. Regeringen bör mot ovanstående bakgrund se över hur de nationella timplanerna kan avskaffas.
mot · GZ02Ub329 · 2011-10-04 00:00:00 — Ett tionde år i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett tionde år i . I internationell jämförelse har svensk skola relativt få lektioner. garanterar sammanlagt 6 665 lärarledda timmar, eller . Jämfört med övriga EU får svenska elever ungefär 180 färre undervisningstimmar . Att undervisningstimmarna är färre i är problematiskt på flera sätt. Om ska behålla och stärka sin position som en kunskapsnation måste skolan följa med i utvecklingen. Dessutom har vi under en lång rad år sett att måluppfyllelsen minskar och att halkar efter andra länder. En tioårig grundskola skulle vara ett viktigt steg i rätt riktning. Genom mer undervisningstid kan måluppfyllelsen i öka och därigenom får fler elever möjlighet att nå kunskapsmålen. Det enklaste och mest naturliga sättet att göra tioårig är att förskoleklassen blir obligatorisk. Förskoleklassen skapades för att möjliggöra en mjuk övergång mellan förskola och skola. Här möter förskolans pedagogiska former av lek, lärande och omsorg tydligare kunskapsmål. går av alla sexåringar i antingen förskoleklass eller grundskola, med andra ord har den blivit ett naturligt steg in i skolan. Det saknas bärande argument för att inte göra den obligatorisk. Obligatorisk förskoleklass i kombination med en ökad flexibilitet vid skolstarten skulle markera att alla barn i har rätt till en kvalitativ och genomtänkt pedagogik. Förslaget skulle innebära att skolplikten tidigareläggs med och gälla från det året barnet fyller . Tioårig grundskola skulle innebära längre undervisningstid och högre måluppfyllelse genom bättre förutsättningar för barn som inte kan förvänta sig hjälp hemifrån. Regeringen bör därför överväga på vilket sätt en tioårig grundskola kan införas.
mot · GZ02Ub330 · 2011-10-03 00:00:00 — Nyckelkompetens när det gäller rymdsystem i statlig ägo tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att bevara nyckelkompetens när det gäller rymdsystem i statlig ägo. har, för sin storlek, en omfattande rymdverksamhet, d.v.s. forskning i och om rymden, rymdteknisk utveckling och en kommersiell rymdindustri. Vi är också medlemmar i det europeiska rymdsamarbetet genom , . Staten satsar nästan på rymdverksamheten. Svenska rymdföretag och rymdforskare åtnjuter stor internationell respekt, ett resultat av innovativa satsningar på djärva forsknings- och teknikprojekt. De banbrytande svenska forskningssatelliterna (rymdfysik) och (astronomi och klimatforskning) som sändes upp 1986 respektive 2001 brukar framhållas som extremt kostnadseffektiva i internationell jämförelse, d.v.s. de tillhandahåller mycket forskning per spenderad krona. var också en pionjär inom satellitdistribuerad tv med satelliten , som sändes upp 1989. Den uppsända tekniksatelliten röner stort internationellt intresse och beundran. Med allmänna medel har således byggt upp en kompetens att genomföra hela rymdprojekt för forskning och direkt samhällsnytta kring t.ex. klimat- och säkerhetsfrågor. Svensk förmåga på denna nivå är viktig för att vårt land skall kunna ta tillvara egna intressen och för att göra vår röst hörd inom internationellt samarbete i säkerhets- och klimatsammanhang. Denna förmåga har byggts upp i flera företag i , men förmågan till utformning och utveckling av rymdsystem på övergripande nivå, den s.k. systemnivån, finns främst inom det statliga Rymdbolaget och i synnerhet bolagets rymdsystemdivision. Den ställning som svensk rymdverksamhet på så sätt har hotas nu genom att Rymdbolaget planerar att sälja denna kronjuvel i statens portfölj av verksamheter. Tänkbara köpare finns främst i utlandet och det är ytterst osäkert om svensk förmåga på systemnivån för rymdsystem därmed kommer att kunna bevaras. Staten som ägare av Rymdbolaget och Rymdstyrelsen som en viktig beställare av rymdteknisk utveckling bör i den uppkomna situationen ta ett särskilt ansvar för att den med skattebetalarnas hjälp mödosamt skapade strategiska rymdtekniska nyckelkompetensen bevaras i statlig ägo. Detta bör ske genom att försäljningsprocessen kring Rymdbolagets rymdsystemdivision avbryts.
mot · GZ02Ub331 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över svensk satellitsystemkompetens. Svenska rymdföretag och rymdforskare åtnjuter stor internationell respekt, ett resultat av innovativa satsningar på djärva forsknings- och teknikprojekt. De banbrytande svenska forskningssatelliterna (rymdfysik) och (astronomi och klimatforskning) som sändes upp 1986 respektive 2001 brukar framhållas som extremt kostnadseffektiva i internationell jämförelse. Den uppsända tekniksatelliten röner stort internationellt intresse och beundran. Prisma är ett system som förkroppsligar de enastående resultaten av satsningar på satellitsystemkompetens i . Kostnaderna för att skicka upp satelliter i rymden har inte minskat radikalt . Däremot har satellittekniken utvecklats dramatiskt och satelliters förmåga att leverera tjänster till användare har ökat tusenfalt . Med allmänna medel har byggt upp just en kompetens att utveckla extremt kostnadseffektiva satellitsystem för forskning och direkt samhällsnytta kring t.ex. klimat- och säkerhetsfrågor. I den strategi för perioden 20112015 som Rymdstyrelsen publicerade återfinns inga planer på att vidareutveckla denna kompetens. Istället föreslår man en satsning på rymdtransporter (dvs. raketer för uppsändning av satelliter) en mogen bransch med små utvecklingsmöjligheter och smala teknikspridningseffekter. Att på detta sätt rasera kompetensuppbyggnad är inte en klok linje. Svensk ingenjörskunskap riskerar att slumpas bort till utlandet. I stället bör den teknikbas som projekt som Prisma symboliserar avancerad kunskap om hur rymdfarkoster för viktiga samhällsfunktioner görs effektiva vidareutvecklas. Samhällsnyttiga rymdprojekt inom klimat- och jordobservationsområdet finns redan på ritbordet. Rymdstyrelsens nya strategi har inte tagits fram i samråd med företag och forskare inom rymdområdet. En oberoende granskning av denna strategi bör göras bäst kanske genom en offentlig utredning av rymdverksamhetens övergripande mål. En sådan utredning bör noggrant överväga de drastiska konsekvenserna av att kasta satsningar på satellitteknik i soporna och granska de stora möjligheter som finns att vidareutveckla svensk rymdteknik inom satellitområdet.
mot · GZ02Ub332 · 2011-10-03 00:00:00 — Förstärkning av högskolas statliga forskningsresurser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av förstärkning av högskolas statliga forskningsresurser. har ca 13 000 studenter och 500 anställda och har sin verksamhet i och . Högskolan verkar i ett område som är mycket industrialiserat med 10 globala industriföretag och 200 SME:er. På grund av lägst ingångsvärde fick lägst statliga forskningsresurser jämfört med alla jämförbara högskolor. Till dags datum får man endast av statliga forskningsmedel, vilket är av forskningsmedlen i som uppgår till 12,5 miljarder. Högskolan har dock kämpat hårt för att få in externa forskningsmedel, vilka uppgår till . För att komma i nivå med motsvarande högskolor bör forskningsstödet öka till . är världsledande i inbyggda system, exempelvis i mobiltelefoner, fordon, industrirobotar etc. Högskolan koncentrerar sig på att bli världsledande inom flera områden i samarbete med företagen i och . är känd för sina goda relationer med företagen, stora som små, i och .
mot · GZ02Ub333 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en svensk klimatforskningssatellit. har byggt upp en kompetens att utveckla väldigt kostnadseffektiva satellitsystem för forskning och direkt samhällsnytta kring exempelvis klimat och säkerhetsfrågor. Denna kompetens ger möjlighet att bli en viktig part i utvecklingen av klimatsmarta rymdprojekt. Svenska forskare och rymdföretag har via rymdprojektet studerat vattenångans betydelse för klimatet. Steam kan ge viktiga bidrag till att förbättra noggrannheten i klimatmodellerna samt minska osäkerheten i temperaturökningsprognoser. Steamprojekt kan genomföras i samarbete med andra länder i och exempelvis . Om tar den ledande rollen i utvecklingen skulle det kunna bli ett landmärke för ambition att bidra till effektiva lösningar inom klimatområdet. Regeringen bör om möjligt se över hur ett projekt som Steam skulle kunna utvecklas, och dra nytta av den teknik som utvecklats inom ramen för den svenska teknikprovsatelliten .
mot · GZ02Ub334 · 2011-10-03 00:00:00 — Alla skolbarns tillgång till bibliotek tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uppföljning och utvärdering av den nya skollagen när det gäller alla skolbarns tillgång till bibliotek. Det pågår mycket arbete runt om i när det gäller barn och ungas möjligheter och stimulans till läsning av böcker. Som exempel ordnar kalas med högläsning för sexåringar från kommunens alla skolor. Tanken är att introducera barnen i böckernas värld och att stärka barnens läsförståelse. Det får positiva effekter för både barn och föräldrar. Regeringen har tillsatt som bl.a. försöker finna vägar så att fler barn och unga ska upptäcka glädjen i att läsa böcker. Det förväntas många kreativa förslag från utredningen. Dessutom har regeringen skärpt den nya skollagen så att alla skolbarn ska ha tillgång till ett bibliotek. Det är nu viktigt att regeringen särskilt följer upp detta. En utvärdering bör göras för att se att skolorna tar detta uppdrag på allvar. Skolinspektionen bör ges ett särskilt uppdrag att följa upp att skollagen efterlevs när det gäller skolbarns tillgång till bibliotek.
mot · GZ02Ub336 · 2011-10-04 00:00:00 — Demokrati och politik i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att ha tydliga riktlinjer som ger möjlighet för demokrati och politik att vara en självklarhet i skolan. Demokrati är inte ärftligt, den måste vinnas och behöver utvecklas när samhället förändras. Elevinflytande, barns och ungas möjlighet att påverka sin situation, bör finnas med i den pedagogiska verksamheten från första början. I och med ett långsiktigt arbete med demokrati- och inflytandefrågor, skapas intresse för delaktighet i samhället. Elevinflytande och demokrati får inte bli fina ord på ett papper utan måste omsättas i praktiken. Skolan måste vara en tydlig del av samhället, och det är viktigt att politiken inte bara är ett inslag i samhällsundervisningen eller då det är val. ser förutsättningarna för de politiska partierna och ungdomsförbundens möjlighet att komma in i skolan väldigt olika ut i olika delar av landet. Det är inte rimligt att det inte är lika angeläget att fostra demokratiska medborgare på alla ställen i landet. Det behövs tydliga riktlinjer om skolans roll att ha en demokratisk fostran, och i detta ge förutsättningarna för de politiska partiernas möjlighet att komma in på skolorna, i hela landet.
mot · GZ02Ub340 · 2011-10-03 00:00:00 — Barns rätt till kunskap om tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka skolans styrdokument så att elever under sin skoltid ska få en utbildning i . Barn har rätt till makt och inflytande utifrån sin ålder och mognad. Men för att kunna ställa krav och stå upp för sina rättigheter måste man i grunden känna till dem. Allt för många undersökningar från barnrättsorganisationer såsom Unga Örnar och visar att barns kunskaper om sina rättigheter och ens vetskapen om att det finns en barnkonvention är skrämmande låg. har ett ansvar för att kännedom och kunskap om konventionen sprids till olika målgrupper. Det anges i artikel 42 i och gäller t ex föräldrar, politiker och olika yrkesgrupper som arbetar med barn. Inte minst gäller det barnen själva som alltså, enligt , har rätt att känna till sina egna rättigheter. Detta är en stor brist bland dagens barn. med fanns pengar för olika frivilligorganisationer för att sprida kunskap om till landets skolelever. Skolmaterial togs fram och en rad olika insatser bidrog till att 90-talets barn fick en ökad kunskap om sina rättigheter. har pekat på problemet. har i den svenska granskningen lyft fram kritik mot den låga kunskapsnivån bland barn och ungdomar om innehåll. Likaså framkom kritik mot att kunskapen om barns rättigheter bland lärarna var låg. Detta är en verklighet som måste brytas. Barn har rätt till kunskaper om sina rättigheter! Stärkta skrivningar i skolans styrdokument bör göras så att elever under sin skoltid blir utbildade i . Att veta sina rättigheter och lära sig mer om dem bör vara en grund som varje barn ska få ta del av.