ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02K225 · 2011-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en demokratiskt vald statschef. Visst känns det skönt att konstatera, när man ser sig om i världen, att är en demokrati. All offentlig makt i vårt land utgår från folket. Vi har ett folkvalt parlament, en demokratiskt utsedd regering, fristående domstolar, fria medier, yttrandefrihet och religionsfrihet ... men en statschef som ärver sitt ämbete! är en av sista monarkier. Endast ett fåtal länder har kvar den praxis som säger att en person föds till statschef och där detta ämbete är förbehållet företrädarna för en viss ätt. Detta system är i grunden oförenligt med principen om att all makt ska utgå från folket och alla människors lika värde. Vid den förra författningsändringen gjordes en kompromiss, den så kallade Torekovskompromissen, som innebär att kungen fortfarande formellt är statschef men, med några få undantag, inte har maktbefogenheter. Hans främsta uppgifter är av ceremoniell karaktär. Med tanke på att Torekovskompromissen har på nacken, börjar det bli dags för en uppdatering. Den demokratiutredning som arbetat var tyvärr förbjuden att ens diskutera monarkin. Låt oss hoppas att det inte innebär att det dröjer tills monarkin kan komma upp till diskussion. Frågan om möjliga övergångar till ett mer demokratiskt statsskick förtjänar ett bättre öde än så! Den dag svenska folket tröttnat på arvsmonarkin går det inte att förhala frågan ytterligare. Då måste frågan bli föremål för riksdagsbeslut, med mellanliggande val eftersom en ändring av statsskicket kräver grundlagsändring. En folkomröstning bör också bli aktuell med tanke på att frågan berör grunderna för vårt statsskick. När den svenska arvsmonarkin går ur tiden och införandet av en demokratiskt vald statschef står på dagordningen är jag övertygad om att en sansad och folkvald riksdag kommer att finna en bra lösning för hur vi ska välja statschef och lösa de praktiska förändringar det kan innebära i den statliga förvaltningen. Monarkin är en rest från det gamla ståndssamhället. Det är inte värdigt en modern demokrati att rikets högsta ämbete går i arv. Det är dags för att slutligen lämna denna del av sin historia bakom sig! Regeringen bör därför överväga en framtida översyn av statsskicket som syftar till att statschefen inte bara ska företräda folket utan även vara vald av folket.
mot · GZ02K226 · 2011-09-23 00:00:00 — Allemansrätt för yttrandefriheten på offentlig plats tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa allemansrätt för yttrandefriheten på offentlig plats, så att den gäller även i anslutning till kommersialiserade ytor. Yttrandefriheten gäller på offentliga platser, men det finns inskränkningar. Man måste till exempel söka torgmötestillstånd för att ställa upp ett bokbord eller ha torgmöte. Om man däremot bara delar ut flygblad går det bra att göra även om man inte söker tillstånd. Men dessa regler gäller bara på offentliga platser som inte kommersialiserats. Inne i butiksgallerior med inomhustorg och utanför köpcentrum på parkeringsplatser i anslutning till dessa finns ingen yttrandefrihet. Då är det helt upp till ägaren att bevilja flygbladsutdelning eller dylikt. De som köper reklamplats släpps som regel in och får marknadsföra sig på privatiserade ytor. Men ideella krafter som inte har råd trängs undan från det offentliga rummet. Problemet blir värre och värre i takt med att de kommersiella ytorna breder ut sig i stadskärnorna. Medborgarna är välkomna som kunder till dessa ytor, men inte för att utöva sin grundlagsstadgade yttrandefrihet. Vad som händer på offentlig plats blir upp till de kommersiella intressen som styr där. Allemansrätten finns för att garantera att medborgarna kan röra sig fritt i naturen även när marken ägs av privata intressen. Allemansrätten anses så viktig och grundläggande att den är inskriven i grundlagen. Det är nu dags att införa motsvarande allemansrätt för yttrandefriheten på offentlig plats! Medborgarna ska genom denna allemansrätt inte bara ha rätt att röra sig på allmän plats utan även ha yttrandefrihet. Den ska gälla även på inomhustorg i köpcentrum, inomhusytor i anslutning till butiker och på parkeringsplatser kopplade till dessa. Undantag görs för ytorna inne i butikerna. Självklart ska busshållplatser, vänthallar, tågstationer med mera i det offentliga rummet omfattas av yttrandefriheten. Det får ankomma på regeringen att skissa på ett förslag till allemansrätt för yttrandefrihet på offentlig plats som även omfattar kommersialiserade ytor.
mot · GZ02K227 · 2011-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tydligare valsedlar. Under det senaste valet har det kommit många rapporter om valfusk. Det har också framförts synpunkter från främst äldre att det varit svårt att hitta rätt valsedlar i de gemensamma ställen för valsedlar. Vi anser att det behövs en ordentlig analys över vad som behöver göras för att komma tillrätta med dessa svårigheter. Vi tror att en bra åtgärd som skulle öka tydligheten är att valsedlarna förses med partisymboler.
mot · GZ02K228 · 2011-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa republik. är en av få moderna stater där statschefen fortfarande ärver sitt ämbete. Vi ser detta system som omodernt och oförenligt med principen om allas lika värde. Det är inte rätt att en viss position i samhället är vigd åt enbart en familj eller släkt. har tidigare avskaffat adelns sista exklusiva rättigheter. Det är hög tid att också se över monarkins roll i det svenska moderna samhället. bör bli en republik.
mot · GZ02K229 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort inkomstgarantin för riksdagsledamöter. Som förtroendevalda politiker har vi ett ansvar. För att bibehålla, eller helst öka, förtroendet från allmänheten till politikerna är det angeläget att vi inte ges förmåner som skiljer sig väsentligt från de regler som är gängse i samhället i övrigt. Som nybliven riksdagsledamot , motionerade jag om slopande av riksdagsledamöternas inkomstgaranti. Medierna belyste problematiken, vilket medverkade till att gavs i uppdrag att utvärdera systemet med speciell inriktning på personer som entledigats från sitt uppdrag pga brott, ledamöter med stora kapitalinkomster samt ledamöter som enligt regelverket kunde kvittera ut sitt arvode fram till pensionsdagen. En skärpning och ändring kom till stånd på de första punkterna, men fortfarande finns en möjlighet för riksdagsledamöter att uppbära arvode från efter avslutat uppdrag. Det är provocerande. Det är en viktig princip att människor som kan förvärvsarbeta skall göra så. Som lagstiftare har uppställt dessa krav mot medborgarna, där arbetslinjen stått i fokus. Då är det rimligt att tillämpar samma krav på sina egna ledamöter, varför ett skyndsamt borttagande av inkomstgarantin måste ske.
mot · GZ02K230 · 2011-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring av vallagen. Det finns fel och brister i den rådande vallagen, och det har blivit särskilt uppenbart i de två senaste valen. Enligt nuvarande ordning är det fullkomligt möjligt att lägga sin röst på ett parti som inte har några registrerade kandidater till kommunfullmäktige i en kommun. I flera kommuner fördelades mandat i kommunfullmäktige till partier utan företrädare som kunde besätta platserna. Dessutom har det på flera ställen i landet hänt att människor blivit invalda utan sin vetskap för att någon helt sonika skrivit deras namn på valsedeln, utan att den berörde nödvändigtvis sympatiserar med partiet i fråga. Förutom att detta utgör ett hot mot demokratin eftersom det finns risk att få flera tomma fullmäktigestolar när ofrivilligt invalda avsäger sig sitt uppdrag, blir det ett dilemma för den invalda. Därför måste vallagen ändras så att politiska partier måste ha registrerade namn på kandidater i det val som valsedeln gäller. Det är angeläget att ovanstående situationer inte kan inträffa i kommande val.
mot · GZ02K231 · 2011-09-21 00:00:00 — Granskning av apanaget till kungahuset tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet till granskning av apanaget till kungahuset. beslutades om en utökad möjlighet att granska delar av kungahusets apanage. Beslutet innebar bland annat att som grund för en eventuell framtida ändring av anslagsfördelningen mellan hovstaten och slottsstaten ska större organisatoriska förändringar dem emellan redovisas i verksamhetsberättelsen för det budgetår då förändringen sker. Verksamhetsberättelsen skulle bli utförligare när det gäller den aktivitet som bedrivs inom ramen för anslaget till hovstaten. Förutom siffror på antalet anställda ska även mängden resdagar och antalet gäster vid olika slags representation redovisas, liksom uppgifter avseende . Uppgifter om de olika organisatoriska enheternas andel av de sammanlagda kostnaderna för hovstaten ska anges. Dessutom ska samtliga kostnader som anslaget är avsett att täcka vara fördelade på de berörda enheterna. Anslagets fördelning på de olika verksamhetsområdena ska bli föremål för en kontinuerlig diskussion mellan och . I praktiken innebär det att av apanaget i granskningshänseende är jämställt med alla andra statliga utgifter. Således återstår av apanaget som det inte finns någon insyn i. Det finns en svårighet i att granska och därmed i princip offentliggöra alla detaljer kring hur den delen av apanaget används, då en del rör privata utgifter, t.ex. för medicin. Däremot finns det anledning att åter se över frågan om hur kostnadsfördelningen ser ut och om det inte går att hitta ytterligare delar av de återstående som skulle kunna redovisas och granskas precis som i vilken statlig verksamhet som helst.
mot · GZ02K232 · 2011-09-28 00:00:00 — Effektivisering och miljöarbete i tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att effektivisera och minska miljöbelastningen i . Trots att mycket i samhället digitaliseras allt snabbare så är det en ansenlig mängd papper som går åt i riksdag. Exempelvis delas varje betänkande ut till alla 349 ledamöter. Propositioner, skrivelser m.m. tillhandahålls till ledamöter i respektive utskott samt läggs ut för självplock. Enligt en grov uppskattning från (PM 2010:1625) medför exemplet ovan en totalvikt på drygt papper som uppgår till en kostnad av . Därtill uppskattas att pappersanvändningen i motsvarar ett kilo koldioxid per kilo trycksak. Det är oskäligt från både ett administrations- och pappersanvändningsperspektiv att alla betänkanden skrivs ut 349 gånger, när det skulle räcka med en eller två sidors sammanfattning. Rutinerna med så kallad bordläggning bör ändras för att minska pappersförbrukningen. Betänkanden är tillgängliga i digital form och bör finnas i tryckt form för självplock eller beställning. Det bör göras en översyn av möjligheterna att effektivisera rutinerna i riksdag avseende pappersförbrukning. Finn (M)
mot · GZ02K233 · 2011-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa republik. Monarkierna är en av de äldsta formerna av statsstyre, och har sin grund i hur stammar styrdes för mycket länge sedan. Många monarkier har sin grund i att monarken sågs som gudomens representant på jorden. har många av världens monarkier upphört att existera eller övergått till att bli parlamentariska demokratier. Demokratiska länder som ändå bevarat monarken som statschef har oftast begränsat dennes makt genom att bli konstitutionella monarkier och i de flesta fallen har de konstitutionella monarkierna sedan utvecklats till parlamentariska monarkier där monarkens befogenheter begränsas av att regeringen utses av och utövar större och avgörande delen av regeringsmakten. I har denna utveckling också slutgiltigt skrivits in i konstitutionen. är det hög tid att ta ytterligare ett steg i utvecklingen. Det är förlegat med ett statsskick där statschefen fortfarande ärver sitt ämbete och att detta arv begränsas av en och samma släkts individer. Statschefen bör tillsättas på ett demokratiskt sätt efter kompetens och duglighet. Det är dags att se över monarkins roll i det svenska moderna samhället. bör bli en republik.
mot · GZ02K234 · 2011-09-21 00:00:00 — Möjlighet att avsätta kommunstyrelsens ordförande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över 4 kap. 10 § kommunallagen. Eftersom kommunstyrelsens ordförande väljs för en hel mandatperiod åt gången kan denne sitta kvar även om stödet i kommunfullmäktige försvinner. En partikoalition som förlorar majoriteten i kommunfullmäktige har alltså möjlighet att fortsatt behålla kontrollen över ordförandeposten i kommunstyrelsen. För att undvika detta behövs en förändring i kommunallagen som gör det möjligt för en majoritet i kommunfullmäktige att avsätta kommunstyrelsens ordförande. Kommunfullmäktige har möjligheten att lägga ned en av kommunens nämnder för att därigenom också avsätta nämndens ordförande, men eftersom kommunstyrelsen måste finnas enligt kommunallagen kan inte kommunfullmäktige avsätta kommunstyrelsens ordförande. Därför behöver 4 kap. 10 § i kommunallagen ses över så att det under dessa speciella omständigheter blir möjligt för kommunfullmäktige att avsätta kommunstyrelsens ordförande.
mot · GZ02K235 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i lämpligt sammanhang se över frågan om föräldraledighet för statsråd. Ett statsråd är inte någon arbetstagare utan har ett uppdrag av en speciell natur. I ett betänkande från (bet. 1997/98:KU1) görs bedömningen att ett statsråd i princip alltid förutsätts vara i tjänst, även om regeringsformen utgår från att statsministern och andra statsråd kan ha förfall att fullgöra sina uppgifter till exempel på grund av sjukdom eller ledighet. Riksdagsledamöter har möjlighet att vara föräldralediga. I dessa fall kallas ersättare in från ledamotens valdistrikt. I statsrådens fall finns inte samma lagstadgade rätt till föräldraledighet. Dagens situation medger inte att statsråd överlämnar ansvaret för svar på interpellationer och frågor från riksdagsledamöter till exempelvis statssekreterare. Det omöjliggör i praktiken för statsråd att vara lediga mer än temporärt. I våra nordiska grannländer har frågan om föräldraledighet för statsråd lösts på olika vis. I har statsråd rätt att vara lediga . I ersätts statsråd med representanter från samma parti under den tiden då de är föräldralediga. Dessa exempel skulle kunna tjäna som inspiration vid utformandet av regler om föräldraledighet för svenska statsråd. En annan idé skulle kunna vara att en statssekreterare, som arbetar närmast statsråd, tar över statsråds uppgifter under föräldraledighet. Då statsråd inte har någon tydlig rätt att vara föräldralediga kan det bli svårt för potentiella, ofta yngre, kandidater att anta uppdragen. Dessutom föreligger det oklarheter gällande statsråds ersättning vid eventuell föräldraledighet. Det är en svaghet i vår nuvarande lagstiftning. Att införa föräldraledighet för statsråd är därför en vinst såväl för det enskilda statsrådet som för vårt demokratiska system i sin helhet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02K236 · 2011-09-28 00:00:00 — Stärkande av medborgarnas makt över den kommunala indelningen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagstiftningen i syfte att stärka medborgarnas makt över den kommunala indelningen. Det finns olika synsätt på vad som kännetecknar såväl lokalpolitik som en kommun. Oaktat detta torde det finnas en stor samsyn om vikten av en lokal gemensam identitet för att ge goda förutsättningar för deltagande inom ramen för det lokala självstyret. Bristen på samhörighet mellan olika delar av en kommun och kommunaldemokratiska skäl har haft stor betydelse för ändringar i den kommunala indelningen. Människor måste uppleva att kommunen faktiskt är en gemenskap där de känner tillhörighet och har makt som medborgare, inte uppleva att den är en administrativ enhet som styrs av direktiv från ovan. I sistnämnda fall kommer i praktiken deltagandet att fokuseras på att påverka som anställd, inte som medborgare. Mot denna bakgrund är det intressant att se hur medborgarnas möjligheter att själva forma sitt territorium utvecklats. Efter de stora kommunsammanslagningarna öppnades dörren för kommundelningar. Genom de indelningsändringar som ägt rum och de fall som prövats har en praxis utvecklats som innebär att befintliga kommuner fått en vetorätt i dessa frågor. Det krävs synnerliga skäl för att regeringen ska besluta om en indelningsändring om kommunfullmäktige motsatt sig denna. Detta leder till att en mycket stark folkvilja, uttalad i en folkomröstning, helt kan sakna värde eller väga lätt. Det borde krävas synnerliga skäl för att en kommun ska kunna motsätta sig en indelningsändring, där en majoritet av befolkningen som önskar bilda egen kommun klart uttryckt detta i en folkomröstning. Den uttryckta folkviljan i den del av en kommun eller ett landsting som önskar dela sig måste tillmätas särskild stor vikt i bedömningen. Dagens ordning är inte ägnad att stärka den deltagande demokratin. Det förekommer exempel på att kommunfullmäktige med knapp majoritet beslutat gå emot en mycket starkt uttalad folkvilja, Kammarkollegiets utredning m.m. Då krävdes det att regeringen anförde synnerliga skäl för att gå emot kommunen. Eftersom sådana aldrig i något fall redovisats av regeringen är det uppenbart att en uttalad folkvilja inte anses som synnerliga skäl. Detta kan inte vara en rimlig ordning. Både beredande och beslutande organ skall ta särskild hänsyn till dem som är mest berörda. Vad som här sagts bör självfallet även gälla för indelningsändringar avseende landsting och sammanläggningar. Befolkningens känsla av identitet och samhörighet kan ha stor betydelse för kommunens och legitimitet och möjlighet att genomföra sin politik inom respektive område. Därför är det av stor betydelse att medborgarnas makt över den kommunala indelningen stärks. En seriös framställan om indelningsförändring ska därför alltid leda till en utredning och en beredningsprocess där berörda medborgare ges tillfället att sätta sig in i frågan, oavsett vem som har att pröva frågan.
mot · GZ02K237 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ta fram valsedlar i punktskrift. I finns ca 120 000 synskadade personer. Synskadad är den som har svårt att läsa eller som har svårt att orientera sig med hjälp av synen. De flesta kan svagt skönja färger och föremål eller ser med starkt begränsat synfält. Andra har svårigheter när det är mörkt eller när det är skarpt solsken. Lässvårigheter kan vara mer eller mindre grava. En majoritet av de synskadade uppskattningsvis är äldre och har användbara synrester. De kan läsa tryckta texter om texten är tillräckligt stor. God kontrast och logisk layout ökar läsbarheten. Resterande har såpass nedsatt syn att de behöver använda omvägar av något slag, läsa punktskrift, lyssna på band eller syntetiskt tal på dator eller låta någon läsa upp texten åt sig. Synskadade får hem valsedlar som är förpackade i enskilda kuvert med partibeteckning i punktskrift på kuverten och kan på så sätt enkelt rösta på ett visst parti som valhemligheten upprätthålls. Men när det kommer till personval är detta inte möjligt att genomföra med bibehållen valhemlighet för synskadade då valsedlar inte finns tillgängliga i punktskrift. Det är angeläget att även personer med synnedsättning kan personvalsrösta med bibehållen valhemlighet. Vi önskar därför att regeringen vid tillfälle ser över möjligheten att ta fram valsedlar i punktskrift.
mot · GZ02K238 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett rösträttskvinnornas torg i nära anslutning till . valdes in som den första kvinnan i riksdag. Det var som vi kvinnor fick rösträtt till . Men fortfarande finns politiska och ekonomiska skillnader mellan kvinnor och män. Kampen för kvinnors lika rösträtt pågick . Kvinnors organisering var avgörande för framgången. rösträtt (LKPR), bildat , samlade tvärpolitiskt liberala och socialdemokratiska kvinnor. Tiotusentals kvinnor över hela landet utbildades i politik. Opinionsbildningen var intensiv. Svensk historias mest omfattande namninsamling gjordes för kvinnans medborgerliga rättigheter. 351 454 namn överlämnades till regeringen . Motståndet var, trots allt arbete, segt och manligt. Rösträttskvinnor blev förlöjligade i press och samtal. Det krävdes mod för att våga driva frågan. Dessa starka rösträttskvinnor som fanns i olika politiska läger måste ihågkommas för sina hjälteinsatser och sin kamp. Författarinnan var en av dessa som var starkt engagerad i rösträttsrörelsen. Dessa starka kvinnor bör få en offentlig plats i huvudstaden, nära , ett rösträttskvinnornas torg. Ett sådant torg skulle kunna tjäna som opinionsbildningsplats även för framtida krav på kvinnors rättigheter. Därför är det viktigt att torget inrättas där det passerar många människor. Målet bör vara att det senast till 100-års-jubileet ska finnas ett rösträttskvinnornas torg. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GZ02K239 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda import, distribution och försäljning av djurpornografiskt material. I har vi grundlagar som skyddar dess medborgare och är uppbärare av demokratin. I vissa fall kan det dock vara befogat med inskränkningar i dessa grundlagar, som till exempel fallet rörande våra lagar om barnpornografi som i praktiken är en inskränkning i tryckfrihetsförordningen. Denna motion behandlar djurpornografi, alltså pornografiskt material som involverar djur och människa. Motionärerna vill dock tydligt understryka att vi inte vill jämföra de båda företeelserna med varann annat än att det kan komma att beröra liknande överväganden gällande tryckfriheten. Undertecknade är av uppfattningen att det är önskvärt att förbjuda import, distribution och försäljning av djurpornografiskt material, inte minst med anledning av att vi tror att konsumtion kan gå över till handling där djur kan komma till skada. har givit ett tillkännagivande till regeringen om att kriminalisera sex med djur. Denna motion skall ses som ett ytterligare steg för att skydda djuren och upprätthållande av den allmänna moralen.
mot · GZ02K240 · 2011-09-29 00:00:00 — Valsedlar i allmänna val tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändringar i röstningsförfarandet och valsedelshanteringen vid allmänna val. I samband med svenska val uppkommer ofta olika former av problem med röstningsförfarandet som kan, och bevisligen har, påverkat valutgången på olika sätt. Vallagen bör därför förändras för att öka rättssäkerheten vid de allmänna valen och rationalisera bort helt onödiga kostnader som är förknippat med detta. Det finns också stora miljövinster att göra genom att förändra systemen med valsedlar där man trycker upp en enorm överupplaga som sedan skall transporteras långa sträckor, vilket dessutom är en stor arbetsbelastning för involverade valarbetare. Bland annat försämrar nuvarande system möjligheterna för mindre partier att delta i allmänna val, men det finns också en problematik med att hela buntar med valsedlar kan komma på avvägar genom handen av odemokratiskt sinnade människor. Vidare finns personer som känner obehag över att deras valhemlighet skall röjas om någon ser vilken valsedel personen plockar till sig, vilket måste anses som ett stort demokratiskt problem. Undertecknad vill stärka rättssäkerheten i det demokratiska röstningsförfarandet genom att komma ifrån systemet med att alla partier ansvarar för sina respektive valsedlar och föreslår därför att man skall lösa problematiken med ett datoriserat och modernt system. Det ultimata systemet ur rättssäkerhetssynvinkel torde vara att man väljer parti och eventuell kandidat elektroniskt på en dator med en lättanvänd pekskärm och att det sedan, efter väljarens val, skrivs ut två kvitton varav det ena lämnas i valurnan för kontrollräkning och säkerhet mot datorhaverier.