mot · GZ02U331 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den ska agera för att ett internationellt tryck upprätthålls på den burmesiska regimen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydligt ska föra fram kravet att alla politiska fångar i släpps. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om cross-border-bistånd till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ta ställning för en FN-ledd undersökande kommission till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör arbeta för att en högnivådialog kommer till stånd mellan representanter för de olika etniska minoriteterna, demokratirörelsen och militären i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att och EU behöver en strategi för hur och när man vidtar åtgärder mot regimen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att och EU aktivt bör försöka påverka grannländer till en politik som bättre gynnar en demokratisk utveckling och motverkar MR-brott i . Utvecklingen i är inne i ett kritiskt skede. Rapporter från landet indikerar att en viss förändring är initierad av styre, med president i spetsen. Ett första möte har hållits mellan presidenten och Aung , vissa restriktioner på medier har tagits bort och politiskt aktiva inne i landet upplever en större frihet att agera, åtminstone i . kvarstår stora problem i landet, och i vissa avseenden har dessa förvärrats sedan det riggade valet . sitter runt 2 000 politiska fångar fängslade, konflikterna i vissa av gränsområdena har ökat med grova MR-brott som konsekvenser och NLD (for Democracy) är fortfarande olagligförklarat som parti. Den konstitution som låg till grund för det ofria valet och som fortfarande ger militären orimligt och odemokratiskt stor makt ligger kvar. och omvärlden bör göra sitt yttersta i detta skede för att stödja de demokratiska krafterna, både inne i och i exil, som arbetar för en verklig övergång från diktatur till demokrati. Det är av högsta vikt att upprätthålla trycket på regim, så att verklig förändring genomförs. kan här vara en tydligare röst. Ett fortsatt internationellt tryck på den burmesiska regimen måste agera för att ett internationellt tryck även fortsättningsvis hålls på den burmesiska regimen. De förändringar som vi nu ser i måste i alla fall delvis sägas komma ifrån en kontinuerlig press från omvärlden med bl.a. sanktioner, krav på frisläppande av Aung och övriga politiska fångar, ett fördömande av valet , förslaget om en FN-ledd kommission för att undersöka brott mot mänskligheten och krigsbrott, m.m. Det är av högsta vikt att det internationella samfundet är fortsatt aktivt och bibehåller ett tryck på regimen för att fortsatta förändringar ska ske. Enbart när konkreta förbättringar går att se i landet, både gällande demokratisering och upphörande av grova MR-övergrepp, bör lättnader ske. Den burmesiska demokratirörelsen arbetar alltjämt under extremt svåra förutsättningar. Det är fortfarande oklart hur mycket den politiska oppositionen vågar agera inne i landet och risken för nya arresteringar kvarstår, som ca 2 000 politiska fångar () fortsatt är frihetsberövade. Det är av yttersta vikt att de politiska fångarna släpps, för att den politiska förändringen i ska kunna ses som genuin och seriöst menad. bör tydligt och konsekvent ta upp frågan om de politiska fångarnas frigivande i varje kontakt med regimen i . Kriget mot de etniska minoriteterna Konflikterna mellan militären och de etniska minoriteter som främst finns i gränsområden har på flera håll intensifierats sedan valet , med grova och kontinuerliga övergrepp som följd. Bara i östra finns det uppskattningsvis en halv miljon internflyktingar till följd av juntans krigföring mot civila. Till detta ska läggas de flera hundratusen flyktingar som lever i läger i grannländerna och de miljontals migrantarbetare som arbetar under mycket svåra villkor, framförallt i . Civilbefolkningen lider hårt under militärens offensiver och ingen humanitär hjälp släpps fram till dessa områden. Den enda hjälp som kommer in är genom s.k. back-packer-team som illegalt tar sig in över gränserna och hjälper befolkningen med basal sjukvård och de mediciner som de klarar att bära i sina ryggsäckar. Områdena är kraftigt minerade och enda chansen till vård för minoffer är att de bärs genom djungeln till kliniker på andra sidan gränsen som kan ta hand om dem om de överlever. Våldtäkt används som vapen i kriget mot minoriteterna. Matförråd bränns upp, byar bränns ner och risplantor dras upp ur fälten. Att det är civila som är måltavlan kan inte vara mer uppenbart. Dessa människor kan inte lämnas utan hjälp. måste bidra med cross-border-bistånd så att humanitärt bistånd kan nå fram. FN-ledd undersökning och trepartsdialog Enligt den nya konstitution som trädde i kraft i i samband med valet garanteras alla delar av militärregimen straffrihet för begångna brott. Trots årtionden av förföljelse och mord på civila, tvångsförflyttningar och tortyr, sexuellt våld och tvångsarbete, där de etniska minoriteterna varit den främsta måltavlan, går därmed dessa människor ostraffade. Dessa brott är så allvarliga att FN:s särskilda rapportör om de mänskliga rättigheterna i , , har rekommenderat att FN inrättar en kommission för att undersöka om dessa brott innebär krigsbrott och brott mot mänskligheten. Förslaget om en s.k. Commission of Inquiry (COI) har sedan rapporten kom fått ett allt större stöd, och har 16 regeringar (per ) öppet gått ut och stött förslaget. Vi anser att bör ge regeringen till känna att även bör ta ställning för en COI till . bör också arbeta för att en dialog på högsta nivå kommer till stånd mellan regimen, demokratirörelsen och de olika etniska minoriteterna för att en verklig demokratisk förändring ska kunna ske och fred äntligen bli av för folk. En mer strategisk EU-politik och regional påverkan EU har en gemensam politik gällande . Denna innehåller en del sanktioner som EU har lyckats enas om vad gäller . Dessa är av olika slag i stor utsträckning handlar det om en lista med personer som inte får visum till och vars eventuella tillgångar i ska frysas. Den innehåller också ett vapenembargo och ett antal ekonomiska sanktioner. Sanktionerna borde även omfatta den så lukrativa olje- och naturgasutvinningsbranschen men gör inte det . Just nu är det viktigt att inte släppa på de sanktioner som EU har gentemot , utan att konkreta och irreversibla förändringar skett i landet. Det är av högsta vikt att EU har en tydlig strategi för när sanktioner eventuellt ska upphävas eller nya införas, med tydliga hållpunkter, där släppandet av politiska fångar och ett stopp av attackerna på civilbefolkningen är centrala komponenter. EU och måste i högre utsträckning försöka påverka länder i regionen kring till en mer konstruktiv hållning. EU har nära relationer till Asean inom ramen för ASEM-samarbetet, där också finns med. Många tror att i alla fall en del av förändringsivern i just nu grundas i att regimen vill ha ordförandeskapet i Asean . Ett ordförandeskap för i Asean skulle inte vara försvarbart och bör påpeka detta för de andra Aseanländerna. Många av grannländer, framförallt och , investerar stora pengar i naturresursutvinning i , som i många fall leder till ökade konflikter och MR-övergrepp, och sällan ger några fördelar till befolkningen. Problemen med dessa investeringar bör uppmärksammas. har dessutom hotat med att stänga flyktinglägren längs den thai-burmesiska gränsen och skicka tillbaka den burmesiska exilrörelsen som verkar i landet. Detta vore en katastrof och måste hindras. har nära relationer till som borde kunna påverkas till att föra en mer aktiv och värderingsstyrd politik gentemot . Även med sin demokratiska historia skulle kunna spela en mer aktiv roll för att påverka framtid i positiv riktning.