mot · GZ02Sf241 · 2011-09-21 00:00:00 — 4Varför drivs människor på flykt?8 4.3Etniska konflikter och inhemskt förtryck10 6FN:s flyktingkommissariats finansiering och mandat11 7Utvecklingen i Europeiska unionen12 7.1Militariseringen av kontrollen av EU:s yttre gränser13 7.5Visumkrav som medel att utestänga flyktingar19 8.3Förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning23 8.5Bestämmelsen om väpnad konflikt25 8.8Bevisbördan och utredningsbördan beträffande tortyr28 8.13Rätten till muntlig förhandling32 8.15Rätt att överklaga beslut om avslag på ansökan om främlingspass32 8.18Bortre gräns i asylprocessen34 8.24Förordnande av offentliga biträden i utlänningsärenden38 8.25Utbildning av nämndledamöter och offentliga biträden39 8.26Inrättande av en professur i migrationsrätt39 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stopp för krigsmaterielexport till diktaturer och stater där grova kränkningar av mänskliga rättigheter förekommer.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka svenska myndigheters respekt för asylrätten och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör avsluta sitt medlemskap i ().1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör finansieras via FN:s budget med treåriga anslag.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvidgning av FN:s flyktingkommissariats mandat till att inkludera internflyktingar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anslag av medel för FN:s flyktingkommissariats medverkan vid förvaltningen av EU:s yttergränser.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att Frontex avvecklas.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen måste verka för en djupgående förändring av inriktningen på Frontex verksamhet så att både asylrätten och skyldigheten att bistå skeppsbrutna respekteras.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en asyl- och flyktingpolitik i EU grundad på respekt för mänskliga rättigheter och människors lika värde. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om påkallande av nya förhandlingar om direktivet om transportörsansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en sådan förändring av EU:s politik beträffande återtagandeavtal som anges i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör stödja kommissionens förslag till förändringar i Dublinförordningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om initiativ till en översyn av förordningen om fördelningskriterier för ansvaret för asylsökande i syfte att dessas egna val ska vara styrande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka i EU för att korta ned listan över visumpliktiga länder och för att visumkrav inte ska få användas för att stänga ute flyktingar och därmed kortsluta . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i rådet bör stödja det föreliggande förslaget till förändrat skyddsgrundsdirektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i rådet bör avvisa det föreliggande förslaget till förändrat asylprocedurdirektiv och kräva att rättssäkerhetsgarantierna förbättras, inte försämras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i rådet bör avvisa det föreliggande förslaget till förändrat direktiv om mottagandevillkor och kräva att kommissionens ursprungliga förslag görs till föremål för förnyade diskussioner i rådet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i EU bör ta initiativ till att upphäva återvändandedirektivet och ersätta det med ett nytt direktiv vars innehåll står i överensstämmelse med grundläggande humanitära principer, respekten för människors lika värde och EU-ländernas internationella åtaganden. begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring av utlänningslagen att försörjningskravet vid anhöriginvandring tas bort. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av utlänningslagen med förbättrade regler om anhöriginvandring i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring för att undantag ska göras från huvudregeln om ansökan från utlandet när utlänningen har barn i eller kvinnan i förhållandet är gravid. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i kommande regleringsbrev till bör ställa krav på att verket vidtar nödvändiga åtgärder för att integrera ett genusperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en snar utvärdering av tillämpningen av den nya lagbestämmelsen om flyktingstatus på grund av förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flyktingstatus för hbt-personer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en sådan översyn av flyktingskapsbestämmelsen i utlänningslagen att dess tolkning bringas i överensstämmelse med gällande internationell rätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en sådan översyn av innebörden i begreppet yttre och inre väpnad konflikt i 4 kap. 2 § utlänningslagen att det bringas i överensstämmelse med den internationellt accepterade folkrättsliga innebörden i begreppet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återtagandeavtal med och bör sägas upp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i regleringsbrev till bör göra verket skyldigt att i barns asylärenden använda landinformation som särskilt handlar om förföljelse av barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppdra åt att utarbeta riktlinjer för utredningen och bedömningen av barns asylskäl. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förändring av lagen om vård av unga. begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring av utlänningslagen att uppfyller krav i fråga om bevis- och utredningsbörda i fråga om tortyr. beslutar att 5 kap. 6 § första stycket 1 utlänningslagen ges följande lydelse: Om uppehållstillstånd inte kan ges på annan grund, får tillstånd beviljas en utlänning om det vid en samlad bedömning av utlänningens situation föreligger sådana särskilt ömmande omständigheter att han eller hon bör tillåtas stanna i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring i lagen om särskild utlänningskontroll så att förvaltningsdomstolarna blir beslutande instans i samtliga säkerhetsärenden.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör föreslå en ny bestämmelse i utlänningslagen om att avlägsnandebeslut inte ska fattas om det står klart att det inte går att verkställa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av 12 kap. 19 § utlänningslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en sådan lagändring att möjlighet ges till polisen att återlämna ett verkställighetsärende till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att organisera kurser i opartiskt användande av landinformation. beslutar om ett nytt tredje stycke i 16 kap. 5 § utlänningslagen med följande lydelse: I mål om utvisning eller avvisning ska muntlig förhandling hållas om det inte är uppenbart obehövligt. Muntlig förhandling ska alltid hållas om någon part begär det. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om omröstningsreglerna i migrationsdomstolarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en bestämmelse i utlänningslagen om rätt att överklaga beslut om avslag på ansökan om främlingspass. begär att regeringen återkommer med förslag till om sådan ändring av utlänningslagen att ändringsdispens på ansökan av den enskilde införs hos Migrationsöverdomstolen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utlänningen alltid ska beredas skälig tid för att förbereda sin avresa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av en bortre gräns i asylprocessen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utfärda tydliga riktlinjer för handläggning av ärenden som gäller besöksvisum för att den ska genomsyras av en inställning som grundas på icke-diskriminering och humanitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att FN:s flyktingkommissariats samtliga sju kriterier bör tillämpas vid uttagning på flyktingkvoten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om återgång till tidigare praxis vad gäller krav på ingivande av ansökan om familjeåterförening till svensk beskickning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta nödvändiga mänskliga hänsyn vid uttagning av familjemedlemmar som fyllt på flyktingkvoten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till treåriga planeringsperioder för uttagningar på flyktingkvoten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att lägga fram förslag om en procedur för utfärdande av asylvisum. begär att regeringen återkommer med förslag på en lag om att de som fått avslag på sin ansökan enligt den tidsbegränsade lydelsen av 2 kap. 5 b § utlänningslagen ska beviljas uppehållstillstånd om det inte finns särskilda skäl som talar emot detta, t.ex. att han eller hon gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet. begär att regeringen återkommer med förslag som innebär att den som kan göra sannolikt att hon eller han varaktigt befunnit sig i och inte gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet ges permanent uppehållstillstånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillsättande av en utredning med uppgift att se över utlänningslagens regler om förvarsgrunder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge ett uppdrag till att se till att sjukvårdspersonal finns på förvaren i större utsträckning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en sådan ändring i utlänningslagen att självmordsbenägna personer aldrig får placeras i kriminalvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en sådan ändring i utlänningslagen att det blir möjligt att förordna offentligt biträde i ärenden som handläggs enligt Dublinförordningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en sådan ändring i utlänningslagen att det vid förekomsten av särskilda skäl blir möjligt att förordna offentligt biträde i ärenden där ansökan om uppehållstillstånd görs via en svensk ambassad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , alternativt länsrätten, bör förordna offentliga biträden i utlänningsärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett uppdrag till att ge förslag på organisering av utbildning av personal, migrationsdomstolarnas nämndledamöter och offentliga biträden samt förslag på vem eller vilka som bör vara huvudmän för en sådan utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättande av en professur i migrationsrätt vid lämpligt universitet.3 1 Yrkandena 1 och 36 hänvisade till UU. 2 Yrkandena 7, 8 och 33 hänvisade till JuU. 3 Yrkande 59 hänvisat till UbU. är djupt oroat över flykting- och migrationspolitikens utveckling både i och i EU. Murarna runt EU byggs allt högre och alla legala möjligheter att ta sig till EU täpps till. Dessa frenetiska ansträngningar att stänga de andra ute får som konsekvens att både och övriga EU-länder systematiskt och i stor omfattning kränker asylsökandes och flyktingars mänskliga rättigheter och är den verkliga orsaken till ett allt intensivare blodbad vid EU:s gränser. for Cultural Action, som stöds bl.a. av och , har dokumenterat i media rapporterade dödsfall i samband med försök att ta sig in i EU. Det gäller dödsfall vid gränspassering i samband med migration från ett tredjeland till EU, på flyktingförvar eller anläggningar för mottagande av migranter, i samband med polisrazzior eller deportationsförfaranden, rasistattacker eller trafficking. till uppgår antalet dokumenterade dödsoffer för det pågående blodbadet till 15 551 personer. menar att denna utveckling måste brytas. Detta för att värna rätten till undan förföljelse och de mänskliga rättigheterna i övrigt. Om vi tolererar att en resurssvag grupps mänskliga rättigheter kränks, bäddar vi för att andra gruppers mänskliga rättigheter kränks . 4Varför drivs människor på flykt? Enligt finns det omkring 175 miljoner migranter i världen. Av dem är 33,9 miljoner flyktingar, statslösa, internflyktingar m.fl., som hör under UNHCR:s mandat. Majoriteten av världens flyktingar har flytt från politiskt förtryck, krig och våld. Den direkta orsaken till att nio av tio fördrivna människor tvingats fly är politiskt förtryck och väpnade konflikter. Dessa konflikter utkämpas till största delen med vapen som tillverkats i de rika industriländerna. Vapenhandeln har generat stora vinster för vapenindustrin som den orsakar död, förstörelse och massflykt. Även bidrar mycket aktivt till att människor tvingas fly genom att exportera vapen till länder som kränker grundläggande mänskliga rättigheter och till länder som för krig. Det område inom svensk politik där frånvaron av moraliskt och etiskt ansvarstagande lyser starkast är vapenexporten. har beviljat krigsmaterielexport till 15 stater som av klassats som diktaturer. Det gäller , , , , , , , , , , , , , och . Summan av vapenexporten till dessa länder uppgår till . mottog tio diktaturer krigsmateriel från för , det gäller , , , , , , , , och . Totalt uppgick vapenexporten till icke demokratiska stater 2010 till , däribland för . Om man jämför perioden 20012005 med 20062010 har vapenexporten till icke demokratier ökat . Ser man bara till diktaturer är ökningen ännu större, från till . Det visar att alliansregeringen är betydligt mer skrupelfri än den tidigare socialdemokratiska regeringen i sin syn på vapenexport och moral. Svenska vapen bidrar till att göda krig och konflikter, bidrar till brott mot mänskliga rättigheter, bidrar till fattigdom och stärker diktaturer. Exempelvis har granatgeväret , som produceras av , sålts till över 40 länder och använts i krig, bl.a. i , , , , och . Vidare har det svenska pansarskottet AT4 använts vid invasion av 1989 och i krigföring i och . bidrar genom den nuvarande vapenexportpolitiken i hög grad till skapandet av nya flyktingströmmar med åtföljande humanitära katastrofer. Tillkännagivandet i om en skärpning av lagstiftningen är visserligen ett steg i rätt riktning. Men stor osäkerhet råder om hur denna skärpning ska utformas och när regeringen ska återkomma. Risk finns att frågan om vapenexport till diktaturer förhalas och att lagstiftningen ändå kommer att ge öppningar för sådan export. menar att framtidens regelverk för svensk krigsmaterielexport ska innefatta ett demokratikriterium. bör därför inte bedriva någon form av export av krigsmateriel till någon diktatur eller till en stat där grova kränkningar av mänskliga rättigheter äger rum. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Konkurrens om diamanter, , olja eller råvaror mellan stater eller företag är och har varit en viktig orsak till flera pågående eller avslutade krig, t.ex. i , och i . I de två sistnämnda har svenska intressen varit involverade genom oljeutvinning som bedrivs av företag inom . Det är en verksamhet som bidrog till att förlänga och förvärra pågående krig och till folkfördrivning genom nedbränning av byar. Internationella åklagarmyndigheten i beslutade att inleda förundersökning om misstänkt folkrättsbrott i med svenska kopplingar. Åklagaren bedömer att förundersökningen på grund av ärendets omfattning kommer att pågå . Det är viktigt att ha dessa fakta i minnet när ledande politiker i och andra västländer i högtidliga ordalag talar om vikten att förebygga uppkomsten av flyktingströmmar och när de som flyr från dessa konflikter nekas skydd i . 4.3Etniska konflikter och inhemskt förtryck Konflikter mellan, och förföljelse av, etniska och religiösa grupper är vanliga orsaker till att människor drivs på flykt. Men också rent inhemskt förtryck där grundläggande demokratiska rättigheter satts ur spel, vilka ofta får politiska strider och inbördeskrig som följd, befrämjar uppkomsten av flyktingströmmar. De åtgärder som och andra västländer vidtagit efter terrorattacken för att förebygga nya terrordåd, har inneburit att mänskliga rättigheter allvarligt kränks, i synnerhet i och , men också i en rad andra länder, bl.a. där frigivningen av påminner om det svåra brott mot asylrätten som den dåvarande socialdemokratiska regeringen gjorde sig skyldig till. och har tagit terrorattacken som förevändning för att ostört genomföra oerhörda övergrepp mot mänskliga rättigheter, t.ex. i och i Kabardino-Balkarien respektive i och mot den uiguriska folkgruppen. krigföring i har orsakat enorma nya flyktingströmmar. Det görs ofta, också bland ledande politiker som borde veta bättre, gällande att flertalet asylsökande inte har några verkliga asylskäl utan att det snarare är fråga om en ekonomisk och social migration, att människor söker sig en bättre framtid i . Men den som hävdar något sådant bör närmare studera från vilka länder de asylsökande kommer. Det kan då konstateras att nästan alla kommer från länder där det antingen pågår krig, väpnad konflikt eller grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Det finns ingen som helst koppling mellan ursprungsländers fattigdom och ett migrationstryck mot . Däremot finns ett tydligt samband mellan exempelvis verksamhet i och den regimens ekonomiska möjligheter att bedriva ohyggliga och systematiska övergrepp på civilbefolkningen och därav orsakade flyktingströmmar. Ett lands asylpolitik fungerar som ett lackmustest för dess inställning till försvaret av mänskliga rättigheter. Om inte de människors mänskliga rättigheter respekteras som har minst möjligheter och resurser att föra sin talan, kommer andra gruppers rättigheter att angripas längre fram. Därför är det av största vikt att stärka svenska myndigheters respekt för asylrätten och . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. () grundades på initiativ av . har organisationen en transnationell organisation för global styrning av migration utifrån ekonomiska utgångspunkter. Ledande organisationer för mänskliga rättigheter som och Human Rights Watch har riktat förödande kritik mot att IOM:s aktiviteter i många fall kränker grundläggande mänskliga rättigheter, t.ex. genom program som hindrar människor från att fly eller genom att organisera återvändande för flyktingar trots en oacceptabel säkerhetssituation i hemlandet. Mot bakgrund av de synnerligen allvarliga och bestående missförhållandena i IOM:s verksamhet bör avsluta sitt medlemskap i organisationen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6FN:s flyktingkommissariats finansiering och mandat Den verksamhet som bedrivs av finansieras genom årliga bidrag från medlemsstaterna. Detta är en ur flera aspekter olycklig ordning. Organisationen får svårigheter med sin planering eftersom finansieringen blir osäker och ryckig. Dessutom kan riskera att drabbas av tunghäfta när det är påkallat att framföra kritik mot någon av de viktigaste bidragsgivarna, t.ex. . Därför bör regeringen i FN verka för att ska finansieras via FN:s budget med treåriga anslag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. FN:s flyktingkommissariats mandat omfattar bara flyktingar som passerat en nationsgräns. utgör de s.k. internflyktingarna en mycket stor del av alla flyktingar. Rapporter visar att kvinnor som flyr undan s.k. hedersrelaterat våld ofta tar sin tillflykt till fängelser i området för att undvika att mördas. På grund av risken och allvaret i hoten kan de tvingas att tillbringa resten av sina liv i fängelset oskyldigt dömda till livstidsstraff för att de är kvinnor. Dessa kvinnor kan inte fly till något annat land för att omfattas av FN:s flyktingkommissariats skydd. Visserligen gör viktiga humanitära insatser för internflyktingar men det är viktigt att mandatet utvidgas så att organisationen exempelvis får möjlighet att vid behov hjälpa internflyktingar att lämna sitt hemland. Regeringen bör i alla lämpliga sammanhang verka för en utvidgning av FN:s flyktingkommissariats mandat till att inkludera internflyktingar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vid den s.k. gränsförvaltningen av EU:s yttergränser, bl.a. i och utanför , bedrivs både av enskilda EU-stater och genom för yttre gränskontroll Frontex en verksamhet som stoppar flyktingar på väg till för att söka asyl. Det är av avgörande betydelse att bereds möjlighet att delta i denna verksamhet för att tillföra sitt kunnande om flyktingkonventionens riktiga tillämpning i dessa sammanhang. EU bör anslå medel för att finansiera detta. Regeringen bör därför i EU verka för att EU anslår medel för att möjliggöra för att medverka vid förvaltningen av EU:s yttergränser. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7Utvecklingen i Europeiska unionen I Amsterdamfördraget överfördes flyktingpolitiken från det mellanstatliga samarbetet i tredje pelaren till överstatligheten i första pelaren. beslutades att EU-länderna skulle enas om gemensamma miniminivåer. var motståndare och starkt kritiskt till överförandet. garanterades från den dåvarande och att även i fortsättningen skulle föra en human och solidarisk flyktingpolitik och att i EU skulle verka för att en sådan politik skulle föras. Vi har haft möjlighet att följa arbetet med harmoniseringen av flyktingpolitiken under de år som den pågått. Vad vi kan se är att EU ägnar sig åt att bygga murarna runt Fästning allt högre i stället för att genom mellanstatligt samarbete ta ansvar för de flyktingar som söker skydd undan förföljelse. har därmed medverkat till att sätta ur spel, t.ex. genom transportörsansvaret och genom att acceptera att asylansökningar från EU-medborgare ska anses uppenbart ogrundade. De direktiv som har antagits inom unionen har varit minimidirektiv, vilket innebär att medlemsstaterna, om de har mer generösa bestämmelser, kan bibehålla dem. Det har också stått medlemsstaterna fritt att upprätta mer generösa bestämmelser. Denna möjlighet har den i det stora hela inte utnyttjat. är fortsatt starkt kritiskt till EU:s flyktingpolitik eftersom den är uppenbart inhuman och mycket restriktiv. Vi är också fortsatt starkt kritiska till flyktingpolitik. Vi varnade för att ett system med minimiregler skulle innebära en dragning mot en harmonisering nedåt i riktning mot den sämsta tillåtna nivån på rättssäkerhet och behandling. kan vi, med sorg, konstatera att vi hade rätt. Föreberedelserna för nästa etapp ett gemensamt asylsystem är långt gångna. Genom Lissabonfördraget ska hela området för asyl- och invandringspolitik, yttre gränskontroller, villkor för inresa och bosättning, viseringar och uppehållstillstånd göras överstatlig. EU ska utarbeta en fullt ut harmoniserad asyl- och invandringspolitik och ett helt gemensamt asylsystem.