ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Ub292 · 2011-10-03 00:00:00 — Lässtrategier för årskurs 46 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att satsningar på läsfrämjande i skolan också ska innefatta lässtrategier för årskurserna 46. kom en internationell jämförelse av fjärdeklassares läsförståelse. Undersökningen går under namnet PIRLS (Progress in International Reading Literacy Study) och visade att de svenska fjärdeklassbarnen läser bättre än jämnåriga i alla de andra 34 länderna som deltog i undersökningen. Svensk skola är alltså enligt denna undersökning bra, rent av bäst, på att lära elever att läsa. Resultatet kommenteras med att det förmodligen är tack var den fina grund som barnen får i förskolan. Förskolan och de lägre årskurserna i är väldigt bra på att ge barn och elever förutsättningar att lära sig läsa och komma över tröskeln till läsning. visar andra internationella mätningar (såsom ) att svenska 15-åringar inte står sig lika bra, internationellt sett, gällande läsförståelse. Detta betyder att det är något som händer med läsutvecklingen mellan årskurs 4 och 9. PIRLS-undersökningen bekräftar den här bilden genom att visa att ligger långt framme när det gäller de första stegen i läsinlärningen, men vi börjar tappa gentemot andra länder i nästa steg. För att möjliggöra en vidare läsutveckling behöver elever i skolan stöd i form av lässtrategier och stödstrukturer. Men här finns stora svagheter . Skolinspektionen granskade undervisning med fokus på läsprocessen i svenska för åk 46 på 31 skolor i 25 kommuner. Samtliga av dessa skolor hade brister. Skolinspektionens slutsats bekräftar att skolorna saknar strategier för fortsatt läsutveckling och även om lärarna är bra på att hitta elevernas olika läsnivåer, organiseras undervisningen inte riktigt efter eleverna. Enligt den utbildningsvetenskapliga forskningen (se bland annat professor , chef för utbildningsvetenskapliga fakulteten vid ) använder alldeles för få lärare sig av forskningsresultat i arbetet med läsutveckling. Det beror inte på att det saknas forskningsresultat inom området läs- och skrivinlärning. Däremot saknas system och kunskap för att omsätta forskningsresultaten i praktiken. När fjärdeklasseleverna kommer högre upp i skolans årskurser finns det ett behov av att lära sig olika ämnens mer specifika språk och sätt att uttrycka sig. Det är början av att lära sig olika områdens fackspråk. Läsning är en nyckel till flera ämnen i skolan, framförallt matematik och naturvetenskap. bygger på att eleverna lär sig behärska olika läsarter. har behov av en satsning riktad till åk 46 som möjliggör för skolorna, med utgångspunkt i didaktisk forskning, att ta fram strategier för elevernas läsutveckling. Den kompetens som återfinns inom specialpedagogiken kan med fördel användas i större grad.
mot · GZ02Ub294 · 2011-10-03 00:00:00 — Mindre barngrupper och ökad kvalitet i förskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av mindre barngrupper, fler yrkeskategorier och ökad kvalitet i förskolan. En förskola med hög kvalitet, utbildad personal och mindre barngrupper är ett viktigt besked till barn och föräldrar. Det är att investera . Den borgerliga regeringen har visat ett svagt intresse för förskolan. I stället har vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng genomförts utan krav på kvalitet och barns bästa. Barn är olika, kommer från olika verkligheter, utvecklas olika och har olika behov. Förskolan ska tillsammans med hemmen stödja barnens sociala utveckling. Av den anledningen är det viktigt att för framtiden tydliggöra att kvalitet betyder både förskollärare och barnskötare. Båda yrkesgrupperna behövs för våra barns välfärd. Det pedagogiska innehållet i förskolan ska stärkas. Det betyder att det ska läggas vikt på att utbilda och anställa förskollärare men det betyder inte att barnskötarens betydelse blir mindre. Lika stor vikt som vi lägger vid att utveckla förskolan och förskollärare behöver läggas vid att utveckla förskolan och barnskötaren. En annan viktig förutsättning för att ge de anställda bra möjligheter att ge våra barn en bra tillvaro i förskolan är att grupperna inte får vara för stora. Det har ny forskning tydligt konstaterat. På så sätt kan vi ge mångfald och en förskola med hög kvalitet. Det ger en trygghet i vardagen för både barn och föräldrar.
mot · GZ02Ub296 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av reglerna för de nationella idrottsutbildningarna. I samband med att den nya gymnasieskolan infördes infördes också en ny typ av gymnasial idrottsutbildning, så kallade Nationella idrottsutbildningar (NIU). Enligt gymnasieförordningen ska sådana utbildningar ha en tydlig elitidrottskaraktär, ha ett etablerat samarbete med och tillstyrkas av berört specialidrottsförbund och slutligen godkännas av . Detta som ett komplement till det etablerade Riksidrottsgymnasiesystemet (). togs möjligheten för övriga gymnasieskolor att erbjuda ämnet specialidrott bort. Svensk idrott har genom riksidrottsgymnasierna en lång och fin tradition av att erbjuda unga lovande idrottare möjlighet att kombinera en elitidrottssatsning med gymnasiestudier. Exemplen är många på svenska världsstjärnor som gått den vägen: , och är bara några av de mest kända. Men riksidrottsgymnasierna fungerar inte för alla idrotter och inte heller för alla individer. NIU-systemet kan här utgöra ett bra, mer decentraliserat komplement. Tyvärr har starten visat en hel del tecken på barnsjukdomar. Exempelvis har olika specialidrottsförbund ställt väldigt olika krav på NIU-skolorna och har i vissa fall godkänt gymnasieskolor som inte tillstyrkts av förbundet. Ett annat problem är små förbund som inte har tillräckliga resurser för att hantera en egen NIU-verksamhet av tillräcklig kvalitet. Ett problem som uppmärksammats i medier och även lett till rättsliga överklaganden är det faktum att elever som kommer in på nationella idrottsutbildningar i någon annan kommun än sin hemkommun kan få helt olika ekonomiska villkor beroende på hemkommunens inställning till exempelvis frågan om inackorderingstillägg. Allt detta pekar mot att det finns skäl att, utifrån erfarenheterna från det gångna året, se över regelverket för NIU i syfte att ta ett fastare grepp. Det behövs förändringar och komplement till de förordningar som styr inriktning och upplägg i strävan att höja kraven och kvaliteten i NIU-verksamheten. Ett sätt att göra det skulle kunna vara att ge en starkare ställning i systemet, motsvarande den ställning som förbundet har när det gäller riksidrottsgymnasierna.
mot · GZ02Ub298 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om facklig skolinformation. Det är viktigt att unga människor som ska ut i arbetslivet och som får sitt första arbete får en bra start och känner till hur den svenska modellen fungerar på svensk arbetsmarknad och vilka villkor som är okej. ser vi i massmedierna hur många skolungdomar utnyttjas på sina sommarjobb, för låg lön, för lång arbetstid, ingen möjlighet att ta ut raster, till och med jobbar gratis, m.m. Ett bra sätt att se till att färre drabbas av missförhållanden och att våra ungdomar får en bra start på sitt arbetsliv vore att skolan ser till att eleverna har den information som behövs om rättigheter och skyldigheter innan de börjar arbeta. Därför anser vi att man ska föra in i läroplanen, i både och gymnasieskolan, facklig skolinformation.
mot · GZ02Ub302 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg , nätter och . Arbeten inom sjukvård, äldreomsorg, handel, restaurang, transport och andra yrkesområden utförs ofta , nätter och . Det innebär att de som arbetar inom dessa yrken också har behov av bra barnomsorg under dessa obekväma arbetstider. Ett modernt arbetsliv som man ska förena med ett modernt familjeliv kräver att vi får en mer flexibel barnomsorg som har öppet för föräldrar som arbetar kvällar, nätter och . Dessutom är det viktigt för jämställdheten att båda föräldrarna kan arbeta heltid. Det finns i vissa kommuner möjlighet att få viss barnomsorg på obekväm arbetstid. Det är långt ifrån att det täcker det behov som finns. Speciellt svårt kan det förstås vara för dem som är ensamstående föräldrar. I ett samhälle som vårt, som grundar sig på trygghet och välfärd, är det viktigt att barnomsorgen gäller alla, även om man inte följer och arbetar vanlig . Det måste i första hand vara behovet av barnomsorg som styr, inte klockslagen. Förskolan måste vara så flexibel att den tillgodoser föräldrarnas behov, och därmed tillgodoser man även barnens behov. Det är angeläget att kommunerna har möjlighet att erbjuda barnomsorg , nätter och . Och det måste vara en del av arbetslinjen att erbjuda barnomsorg under obekväm arbetstid.
mot · GZ02Ub303 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om medicinering av barn i förskolan och på fritidshem. De flesta barn går i förskolan och på fritidshem. De tillbringar sin dag tillsammans med kamrater hos den personal som finns inom förskolan och fritidshemmet: förskollärare, barnskötare och annan personal. Det innebär att de har flera vuxna som de har kontakt med och som därmed har god kännedom om barnen och deras behov. Även barn med behov av medicinering för en sjukdom, exempelvis diabetes eller svår allergi, finns i förskolan och på fritidshem. Deras behov ska tillgodoses inom förskolans verksamhet. Det finns barn som leker precis som andra barn på förskolan och fritidshemmet förutom att det kan vara en fara för dessa barns hälsa och liv om man inte kan ge dem deras medicin även . Att medicinera kan innebära att man behöver tabletter eller sprutor, och detta måste då skötas inom förskolans eller fritidshemmets ram. Generellt sett har personal inom förskolan och på fritidshemmen inte denna utbildning, utan när frågan kommer upp hanterar man den praktiskt från fall till fall. En jämförelse kan göras med personal inom äldreomsorgen. För att få ge de boende inom äldreomsorgen deras medicin har personalen fått delegation. All medicinhantering inom verksamhet ska knytas till en medicinskt ansvarig sjuksköterska. Endast denna person bör vara ansvarig för eventuella delegationer. Den ansvariga sjuksköterskan kan även vara den som ser över eventuella utbildningsinsatser för personalen inom förskolans verksamhet. Det finns en otydlighet i hur frågan om barns medicinering ska hanteras inom förskolans och fritidshemmens ram. Otydliga regler skapar oro och otrygghet för såväl personal som föräldrar. Det är viktigt att föräldrar, barn och personal vet att kunskapen finns i skolan och förskolan. Det ger en grundtrygghet. Och om man har barn i skolåldern som precis har fått diagnosen diabetes eller en allergi är det viktigt att kunskapen redan finns i skolan när man själv som förälder behöver stöd. Jag anser att det behöver finnas tydligare riktlinjer för hur förskolan och fritidshemmen ska hantera medicinering av barn som behöver medicin eller vid akuta besvär. Jag anser vidare att det krävs utbildningsinsatser för personal inom förskolan och på fritidshemmen vad gäller medicinering av barn inom förskolan och på fritidshemmen.
mot · GZ02Ub306 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om resursfördelningen mellan högskolor. omfördelar regeringen platser mellan svenska lärosäten, baserat på sin egen bedömning av behoven på den framtida arbetsmarknaden och studenternas intresse. Istället för att höja ambitionsnivån med att ge fler chansen till högre studier blir det färre platser. Små och medelstora lärosäten, bland dessa , tar samverkansuppgiften med det omgivande samhället och näringslivet på största allvar. Regeringens konservativa inställning till de mindre lärosätena, i kombination med regeringens neddragning och nedläggning av de specifika branschforskningsprogram där stat, företag och akademi samarbetade inom några av de allra största och viktigaste näringslivsbranscherna, innebär ett hot mot tillväxten och är därmed ett problem för hela . Regeringen är inte bäst lämpad att avgöra vilka de regionala behoven är. Regeringen ser ett ökat behov av arbetskraft inom vård, teknik, informationsteknik och naturvetenskap. Regeringens lösning på detta är att öka antalet platser inom de längre utbildningarna till civilingenjör och läkare på de större lärosätena genom att minska antalet på de mindre lärosätena, bland annat på . Trots att inriktning är just vård, it och teknik. Genom att flytta utbildningsplatser från minskas möjligheterna att möta det regionala behovet inom de områden som regeringen vill stärka. Detta står också i tvär kontrast till utredning om hur kan utnyttja för att höja utbildningsnivån och därmed skapa ett som kan locka arbetstillfällen och arbetskraft. Det är viktigt att alla lärosäten, inte bara universiteten, ges möjlighet att bidra till utvecklingen av såväl det befintliga som det framtida regionala näringslivet. I regeringens högskolelandskap med ett omkastande detaljstyre och omfördelning hotas de mindre lärosätena. Detta är allvarligt för . Höjd utbildningsnivå och möjligheter till ett gott arbetsliv gör att människor bidrar till tillväxten i hela landet.
mot · GZ02Ub307 · 2011-10-03 00:00:00 — Konsumentkunskap och privatekonomi i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konsumentkunskap och privatekonomi i skolan. God ekonomisk hushållning är A och O för såväl länder, företag som privatpersoner. Men att hushålla med sina och andras resurser grundläggs i tidig ålder. Föräldrar har ett ansvar att lära sina barn ordning och reda i ekonomin för att ge dem en bra start i livet. Men även förskolan och skolan har ett stort ansvar. Mer och mer ansvar läggs på den enskilde, pensionssystemet, eloperatör, mobiloperatör, försäkringar av olika slag och lån är några exempel. Det finns stora risker att man begår misstag med så många produkter på den finansiella marknaden. Därför är det viktigt att man försöker höja kunskapsnivån bland ungdomar och konsumenter generellt. Aggressiv reklam om mobiltelefoner och billiga lån strömmar över ungdomarna i . Att genomskåda reklamen och vad de verkliga kostnaderna blir med olika lån krävs det kunskap för. Att ifrågasätta och genomskåda reklam, att lära sig bokföring, att se vilka extra avgifter som försäkringsbolag, mobiloperatörer och banker tar kan vara avgörande för att klara sin egen ekonomi i vuxen ålder. Det gäller att förstå vad som händer med lån på olika banker eller utlåningsföretag om man inte kan betala osv. För att slippa hamna i lyxfällor eller omöjliga lån med ockerränta som vuxen behöver barnen ha ämnet konsumentkunskap och privatekonomi i skolan. En lärdom som även dagens vuxna behöver. Med mer konsumentkunskap och privatekonomi i skolan skulle kunskap kunna ges till alla ungdomar i . Det skulle ge fler kunniga, smarta och starka konsumenter . Inom konsumentkunskapen ska sådant som ger vägledning för vad man som konsument verkligen vill köpa och stödja ges. Den kan ge värdefull vägledning på vägen till den livsstil man vill ha. Konsumentkunskap och privatekonomi i skolan ska givetvis innehålla hushållning av jordens resurser och bör innehålla både ekologi, etik, rättvis handel och miljöproblem. Privatekonomi är en självklar del av konsumentkunskapen och kan ge stöd och kunskap som man behöver ha i sin hushållsekonomi. Sådant som sparande, lån, risker och konjunkturutveckling m.m. är givetvis viktiga delar som ska ingå i privatekonomiundervisningen. Eleven bör även lära sig om anställningsförhållanden på arbetsmarknaden, arbetsgivare, fackförbund och den svenska kollektivavtalsmodellen.
mot · GZ02Ub309 · 2011-10-04 00:00:00 — Uppmärksammande av särbegåvade barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att uppmärksamma särbegåvade barn. Vad kännetecknar egentligen barn som är särbegåvade? Vad kan vi vuxna göra för att få dessa barn att växa och utvecklas? I dagens förskola och skola är det ofta svårt att tillgodose dessa barns behov trots att de är nog så viktiga. För barn som har det svårt och som behöver extra hjälp för att nå upp till målen fungerar regelverk och system om inte tillfyllest, så ofta ganska bra. Men de barn som visar att de har kunskap och talang utöver det vanliga ges sällan någon extra uppmärksamhet. I bästa fall får de själva öva med matteboken för nästa årskurs och läsa mer avancerade böcker. Detta trots att alla barn i ska omfattas av en skolplan och deras individuella behov ska beaktas. För även om dessa barn är exceptionellt begåvade inom t ex idrott, musik, matematik, konst eller det skrivna språket behöver även de få handledning. Det gäller förstås skolan och föräldrar i första hand, men också genom andra människor i deras närhet. Problemet med skolan är att lärarna inte alltid uppmärksammar och stimulerar elever som är långt framme. Dessa elever blir understimulerade och uttråkade och mister sitt intresse för skolan. Forskning visar också att frånvaron av uppmuntran speciellt i ett ofta oförstående skolsystem inte bara leder till att dessa barn stannar i utvecklingen och blir medelmåttor utan ofta får betydligt allvarligare konsekvenser: Depression (som i värsta fall kan leda till självmord) Givetvis gäller inte detta alla särbegåvade barn, men det visar tydligt vad tristess och brist på social acceptans kan leda till. Organisationen , som är till för personer med högre IQ än genomsnittet, har tagit till sin uppgift att utbilda personal i skola och förskola om detta problem, men fler lärare och andra som arbetar inom skolan bör få kunskap om de särbegåvade barnens behov. Att lägga in det i lärarutbildningen och även i fortbildningen är ett steg på vägen till högre kunskap.
mot · GZ02Ub313 · 2011-10-04 00:00:00 — Slopat fribelopp i studiemedlet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studiemedlets fribelopp. Fribeloppet är den maximala inkomst som en student får ha per kalenderhalvår utan att studiemedlen eller rekryteringsbidraget minskas. höjdes nivån till per kalenderår. Höjningen är en mycket välkommen reform som görs för att underlätta och förbättra den enskilde studentens möjligheter att arbeta vid sidan av studierna. Höjningen av fribeloppet ger den studerande en ökad potential till förbättrad ekonomi och starkare arbetslivskoppling vid sidan av studierna. Ett borttagande av fribeloppet bör dock övervägas. Situationen för studerande har kraftigt förändrats. är det möjligt att i stor utsträckning planera sina egna studier. har också arbetsmarknadens villkor förändrats. Varken studier eller arbete är något som med nödvändighet sker statiskt efter en på förhand bestämd mall. Därför ska den studerande själv ges förutsättningar att i möjligaste mån planera sin egen tid och inte styras och hindras av ett system. Med anledning av ovan bör regeringen utreda möjligheten att helt slopa fribeloppet för studerande.
mot · GZ02Ub316 · 2011-10-03 00:00:00 — Barnomsorg på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka tillgången på barnomsorg , och nätter. Utbyggnaden av barnomsorgen, det vi benämner förskola och som numer är en del av utbildningsväsendet och infört i skollagen, har av stora grupper betraktats som en möjlighet för andras barn men inte för mina att få delta i. Det gäller alla de barn som har föräldrar som arbetar på obekväm arbetstid. Det är ingen liten grupp. Stora delar av dem som arbetar i den privata tjänstesektorn, den offentliga sektorn och delar av industrin har fått stå vid sidan om förskolan och ordnat sin barnomsorg bäst de kan. I bästa fall har det varit den andra föräldern som inte jobbar obekväm arbetstid, men det kan också vara en farmor eller morfar, en annan släkting eller att man fått hyra in en barnvakt. har barnen kunnat delta i förskolan för att den som arbetar obekväm arbetar olika tider och ibland arbetar även . I bland har dessa barn aldrig fått delta i förskolan. Skollagen har ändrats så att förskolan ska vara öppen . De dagliga öppettiderna ska anpassas till föräldrarnas arbete eller studier och till barnens behov. Detta är dock en relativ svag skrivning som inte inneburit en stor ökning av barn som erbjudits omsorg under obekväm arbetstid, dvs. fanns 4 000 barn inskrivna i sammanlagt 118 kommuner. Detta är långt ifrån tillfredsställande. Det borde vara en ordentlig ökning när nu lagen har lagt fast att förskolan ska erbjuda förskola än . Där detta erbjuds är det i vanlig förskola, i familjeomsorg eller i andra former som kommunen och familjen kommer överens om. Förutom att barnen behöver en trygg omsorg är frågan om förskola på obekväm arbetstid en fråga om tillväxt och möjlighet för en ensamstående förälder att ta ett jobb. Dessutom är det ingen tvekan om att tjänstesektorn växer och behovet av olika tjänster på obekväm arbetstid bara ökar. Det som var självklarhet att det var dagtidsjobb, kan till stora delar vara jobb som ska utföras och . Det förekommer att föräldrar får tacka nej till jobb på obekväm arbetstid på grund av att de inte kan ordna med barnomsorg. Detta är inte rimligt. i (S)
mot · GZ02Ub321 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheterna att inrätta ett forsknings- och innovationsråd i . Vid sidan av den viktiga och omfattande ekonomiska förstärkning av svensk forskning som regering och riksdag beslutade om under förra mandatperioden, kvarstår ett antal problem som forskarna fortsatt brottas med. Till dessa hör den trängsel kring uppmärksamhet som forskningen tvingas kämpa med på och alla frågor som hanteras där. I syfte att få en bra forskningspolitisk vision att lättare övergå till konkret politisk handling och därmed till en verklighet för alla de forskare som berörs föreslår vi därför att regeringen själv får tillgång till en funktion som kan erbjuda en djupare och kontinuerligt pågående analys av utvecklingen på forskningens område. En väg att åstadkomma detta är att inrätta ett forsknings- och innovationsråd i , efter den framgångsrika modell som regeringens så kallade globaliseringsråd visat sig vara. Ett forsknings- och innovationsråd bör innehålla berörda ministrar, framträdande forskare och ledande företrädare bland forskningsfinansiärer, fack och arbetsgivare. För att bejaka möjligheten till direkt påverkan på våra ytterst ansvariga politiker av bevisat framgångsrika forskare föreslår vi att även svenska Nobelpristagare och mottagare här i landet av andra erkända upptäckar- och uppfinnarpris och vetenskapliga pris blir självskrivna rådgivare till regeringen inom ramen för ett sådant nationellt forsknings- och innovationsråd. Rådet ska löpande utvärdera den förda svenska forskningspolitiken. Exempelvis, i det nu aktuella fallet med den annonserade forskningspolitiska propositionens prioriterade områden, att se hur de föreslagna strategiska satsningarna inom medicin, teknik och klimat faller ut och fortlöpande återrapportera detta till rådet. Rådet ska också genom kontinuerliga omvärldsanalyser utvärdera hur väl står sig i konkurrensen med andra länder. Med utvärderingarna som redskap är dock rådets huvuduppgift att vara ett stöd till regeringens forskningspolitiska beslut. Med en sådan uppdragsbeskrivning fyller rådet den viktiga rollen som både utvärderare av och rådgivare till regeringen. Detta ger unika möjligheter till en ny typ av lyhördhet från politikerna att i direkt och löpande pågående dialog med högt tilltrodda representanter för forskarsamhället, om så behövs, göra justeringar av forskningspolitikens inriktning en övergripande forskningsproposition är tänkt att fungera. Via rådets arbete kan också idéer om en kommande forskningsproposition förberedas bland berörda regeringsledamöter, innan uppdraget på traditionellt sätt lämnas över till tjänstemän att slutbearbeta inför förslag till . Utifrån ovanstående förslag vill vi därför att gör en översyn av möjligheterna att inrätta ett forsknings- och innovationsråd direkt underställt regeringen i . Per (M) Finn (M)