mot · GY02Fi9 · 2011-05-02 00:00:00 — Jobbet är för de allra flesta en väldigt positiv och viktig del av livet. Arbete ökar människors frihet genom egen inkomst, gemenskap och utveckling. Otrygga anställningsförhållanden är inte produktivt. Arbetsmiljöarbetet måste därför återigen sättas i fokus. Ett arbetsliv som inte sliter ut människor innebär att fler kommer att kunna arbeta längre upp i åldrarna. har flera allvarliga exempel på lönedumpning uppmärksammats. Kollektivavtalen har underminerats steg för steg genom en medveten politik som syftar till att pressa lönerna nedåt. Detta hotar den svenska modellen och våra möjligheter att konkurrera med kunskap i stället för med låga löner. Regelverket behöver därför stärkas inom flera områden för att värna den svenska modellen och kollektivavtalen. står kvinnor för större delen av det obetalda hushållsarbetet, har lägre löner och mindre makt. Utvecklingen står och stampar. Utan en aktiv jämställdhetspolitik kommer inte att kunna utnyttja den tillväxtpotential som ligger i att kvinnor fullt ut deltar i arbetslivet. Politiken bör inriktas på produktiva sociala investeringar. Inte minst behövs investeringar som vänder utvecklingen för den svenska skolan. Vi socialdemokrater vill skapa en modern kunskapsskola med kvalitet och kreativitet i centrum. En skola som ger alla elever bästa möjliga förutsättningar för framtiden, oavsett föräldrarnas bakgrund. Barn som lever i fattigdom är inte värdigt ett modernt välfärdssamhälle. Aktiva insatser behövs för att avskaffa barnfattigdomen. När klyftorna växer skapas konflikter, våld och brottslighet. Vi vill bekämpa brotten men även brottens orsaker. En aktiv kulturpolitik är tillväxtskapande. Kulturen frigör kreativitet och höjer människors välbefinnande. I en kunskapsbaserad ekonomi behövs kreativitet och skaparlust. Människors livskvalitet ska öka utan att det skadar vår gemensamma miljö. Dagens tillväxt ska inte ske på bekostnad av framtida generationers möjligheter att leva ett gott liv. Miljöproblemen måste vi lösa tillsammans. Det kräver investeringar och tuffa miljökrav. ska gå före på miljöområdet och vara först med att använda framtidens miljövänliga teknik. Ett program för full sysselsättning En stark hållbar konkurrenskraftig ekonomi kräver en bred politik för fler jobb och arbete åt alla. Människors vilja till arbete är största tillgång. Arbete är grunden för välfärd och välstånd, men också för människors personliga och sociala utveckling. Människor som har arbete känner sig mer uppskattade, har bättre hälsa och upplever större frihet än de som går utan arbete. Det övergripande målet med Socialdemokraternas ekonomiska politik är full sysselsättning. Det reformutrymme vi nu ser växa fram ska i första hand användas för att få fler människor i arbete. För att nå målet om full sysselsättning behöver vi steg för steg pressa tillbaka arbetslösheten och investera i en politik för fler jobb. Här presenterar vi några centrala steg på vägen mot full sysselsättning. (i) Investera i konkurrenskraft behöver investeringar i ökad produktivitet, förstärkt innovationskraft och global konkurrenskraft. Så skapar vi ett samhälle där våra barn kan leva ett rikare och tryggare liv än tidigare generationer haft möjlighet till. De flesta av framtidens jobb växer fram i tjänstesektorn. Det krävs investeringar i forskning och utbildning som ökar förädlingsvärdet inom de växande tjänstebranscherna. Hela tjänstesektorns potential måste tillvaratas. Svenska företag möts av en allt hårdare internationell konkurrens. I synnerhet växer utmaningarna från de nya tillväxtekonomierna. Vi är övertygade om att inte ska möta denna konkurrens med lägre löner eller försämrade arbetsvillkor. Det som andra länder gör billigare ska vi i göra bättre. Jobb skapas inte med subventioner utan med investeringar. Vi socialdemokrater vill investera för att stärka det svenska näringslivet och därmed skapa fler jobb. är ett relativt litet land i den internationella ekonomin. Vi har en tradition av en dialog mellan politik, näringsliv, fackliga organisationer och akademi. Det har varit ett framgångsrikt koncept för . Vi vill återupprätta ett konstruktivt samarbetsklimat mellan politik, näringsliv, fackföreningar och forskningen i syfte att stärka svensk konkurrenskraft för att skapa arbetstillfällen och resurser för att finansiera välfärden. Vi behöver en modern näringspolitik med stabila villkor för basindustrin och investeringar i ny klimatsmart teknik. En politik för ett bättre klimat kan bidra till en stark ekonomisk utveckling och bygga svensk långsiktig konkurrenskraft. Om svenska företag deltar i utvecklingen av den fossilfria teknik som hela världen kommer att efterfråga framöver, stärker de sin internationella konkurrenskraft. Om företagen redan nu investerar i mer energieffektiv teknik, vinner de kostnadsfördelar gentemot sina konkurrenter. Utformar vi stödet till den svenska industrins omvandling på rätt sätt, innebär omställningen inte enbart kostnader utan framför allt möjligheter till nya arbetstillfällen och vinster. En ambitiös klimatpolitik går hand i hand med en ambitiös jobbpolitik. För att våga investera behöver företag såväl som hushåll långsiktiga och stabila ekonomiska villkor. Vi socialdemokrater ska göra en egen översyn av skattesystemet. Skatternas utformning är en viktig del i en politik för fler jobb och för att skapa konkurrenskraftiga villkor för näringslivet. Vi menar att det finns små möjligheter och heller inga direkta behov av att kraftigt höja eller sänka skatterna. Hög tillväxt, fler i arbete samt effektiviseringar och omprioriteringar inom statsbudgeten skapar goda möjligheter för nya investeringar. Vi vill också förbättra villkoren för företagande. Det kan röra sig om investeringar i branschprogram, exportstöd, miljöteknik, ökad tillgång på riskkapital och småföretagarstöd. (ii) En kunskapsbaserad ekonomi Diskussionen om globaliseringen är inte ny. Tvärtom har frågan om hur vi ska möta globaliseringens utmaningar stått i centrum för den politiska debatten . Förenklat är socialdemokratins svar en fördjupad utbildningslinje, medan det borgerliga svaret är ökad lönespridning. Bägge har stöd i ekonomisk forskning, men leder till två olika samhällen. oss är det en central hållning att välutbildade människor är grundläggande för ett lands utveckling. ska konkurrera med höga förädlingsvärden, högt kunskapsinnehåll, forskning och innovationskraft inte med låga löner och billiga produkter. Den bästa vägen till ett välavlönat jobb är god utbildning. halkar den svenska skolan efter. Elevernas kunskaper i läsförståelse, matematik och i naturvetenskap har försämrats. behöver en storsatsning på lärande och högre kvalitet i undervisningen. Läraryrkets status behöver stärkas liksom karriärmöjligheterna inom skolan. Kvaliteten inom hela utbildningssystemet behöver stå i fokus. Genom kvalitetssäkring ska det bli lättare att välja skola. Föräldrar och barn ska inte behöva oroa sig för att de har valt fel skola. Skolklasserna för de minsta barnen bör minskas och förskoleklasserna bör bli obligatoriska. Skolundervisningen bör utvecklas mer utifrån evidensbaserad forskning. Det krävs också en ökad kvalitet på de yrkesinriktade gymnasieutbildningsprogrammen så att de leder till jobb. Folkhögskolorna utgör en central del i en utvecklad kunskapsstrategi för ökad bildning och ökad konkurrenskraft. En dynamisk och kunskapsbaserad ekonomi förutsätter att människor har goda möjligheter till utbildning och lärande hela livet. Därför vill vi investera i ett brett kompetenslyft som ger fler utbildningsplatser tillsammans med nya möjligheter till kompetensutveckling i arbetslivet. Vidareutbildning ska inte reduceras till en privatekonomisk fråga; vi vill därför tillsammans med arbetsmarknadens parter skapa goda förutsättningar för såväl individuell som kollektiv kompetensutveckling. Det behövs en kompetensförsäkring som ger alla löntagare möjlighet att vidareutbilda sig i arbetslivet. (iii) Nolltolerans mot ungdomsarbetslöshet De som är unga ska bära upp samhället . Men är alltför många unga i utan arbete. Att ingjuta hopp och framtidstro i dagens unga generation är en framtidsinvestering. Vi vill erbjuda en framtid som gör att de unga kan växa och utvecklas och därmed bidra med sin fulla potential. Arbetslösa ungdomar ska mötas av aktiva insatser. Aktivitetsförbudet, som innebär att Arbetsförmedlingen inte får ge unga någon utbildningsinsats eller någon annan åtgärd av arbetslöshet, ska avskaffas. Grunden för en fungerande arbetsmarknad är att alla ungdomar fullgör en gymnasieutbildning av hög kvalitet och att fler väljer en gymnasieutbildning med goda möjligheter till framtida studier och jobb. Vi vill öka möjligheten för gymnasieskolor att driva utbildningar (under förutsättning att de är nationellt certifierade) som är anpassade till det regionala näringslivets behov. finns nationella råd för yrkesprogrammen som är involverade både i etableringen och i utbildningarnas innehåll. Sådana nationella och regionala råd bör också inrättas för varje gymnasieprogram, även de teoretiska programmen. Antalet unga som skaffar sig en eftergymnasial utbildning från yrkeshögskola till högskola måste öka. blir ett starkare land om högskolan står öppen för alla. På många högskoleutbildningar t.ex. ingenjörs-, vård- och lärarutbildningar är praktikperioder ett naturligt inslag. Men det är viktigt att även andra studenter får kontakt med arbetslivet redan under utbildningen. Alla som läser in en examen på högskolan ska få en praktikperiod i arbetslivet under utbildningens gång. Vi vill att ska få i uppdrag att utreda vilka faktorer som tydligast försvårar för studenter att få praktikplats och komma med förslag på lösningar. Några förslag som vi tror skulle öka studenternas möjlighet att få praktik är att det i högskoleförordning och regleringsbrev ska framgå att lärosätena ska arbeta för att alla heltidsstuderande som läser på ett minst treårigt program i normalfallet ska erbjudas praktik lärosätenas arbete med praktik, och hur stor andel av studenterna som får praktik, ska redovisas som en del av lärosätenas kvalitetsredovisning alla studenter som fått en praktikplats som lärosätet godkänt också ska ha rätt att tillgodogöra sig praktikterminen som en del av sin examen de högskolor och universitet som har praktik på sina utbildningar inte ska bli av med sina platser (iv) Bryt långtidsarbetslösheten och avskaffa fas 3 En av tre arbetslösa är långtidsarbetslösa. Långtidsarbetslösheten har förvärrats av nedskärningarna inom arbetsmarknadsutbildningen. () har utvärderat regeringens garantier. Aktivitetsnivån är mycket låg. Fyra av tio deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin har över huvud taget inte fått någon handledning eller coachning. Denna låga aktivitetsnivå bidrar till att en stor andel av deltagarna med tiden placeras i fas 3. Arbetslösa behöver i stället rustas för de lediga jobben. Det behövs satsningar på kvalificerad arbetsmarknadsutbildning av god kvalitet inom yrken där det råder brist på yrkeskunnigt folk. Fas 3 där 25000 långtidsarbetslösa är placerade har blivit till en återvändsgränd som inte leder till jobb. Det är förbjudet att delta i utbildning. Inte ens att gå en kvällskurs är tillåtet. Detta måste ändras. Fas 3 måste avskaffas. Långtidsarbetslösa måste ges möjlighet till studier, kompetensutveckling och starta-eget-stöd. Men långtidsarbetslösheten kan inte endast lösas med utbildning. Det krävs investeringar i en utvidgad arbetsmarknad där människor kan bidra på sina egna villkor. ser vi att det finns stora behov i andra delar av samhället där de som av olika skäl och trots aktiva insatser inte kan få arbete på den reguljära arbetsmarknaden kan göra en viktig insats. Idrottsföreningar, teatrar och kulturhus har ofta behov av hjälp med allt från praktiska göromål till administration. Vi vill se över möjligheterna att långtidsarbetslösa kan bistå dessa föreningar i deras verksamhet. För att möjliggöra detta kan det krävas ytterligare insatser i form av handledning och arbetsledning. I samråd med föreningslivet och kulturlivet vill vi utveckla formerna för att långtidsarbetslösa ska kunna göra en nyttig insats i dessa verksamheter. (v) En fungerande arbetsmarknad Ska nå målet om full sysselsättning måste ekonomin utvecklas så att det skapas fler möjligheter till arbete. Vi avvisar idén om att det är genom att försämra för sjuka och arbetslösa som det blir mer lönsamt att arbeta. Tvärtom har de senaste årens kraftiga försämringar av trygghetssystemen urholkat inkomstbortfallsprincipen i välfärden och därmed försvagat arbetslinjen. En tydlig reform som bidrar till att göra det mer lönsamt att arbeta är att vidga arbetsregionerna, vilket bidrar till ökad sysselsättning och höjda löner. För att klara detta krävs en god infrastruktur och en fungerande bostadsförsörjning som gör det praktiskt möjligt att pendla till sitt arbete samt att flytta till jobb eller en ny studieort. För att fler ska kunna flytta och ta steget till högre utbildning måste det finnas tillgång till fler studentbostäder. behöver ökade investeringar och ökat underhåll i såväl vägar och järnvägar som bostäder. Regeringens ambitioner är otillräckliga. Det är också viktigt att andra delar av den grundläggande infrastrukturen, som exempelvis telefoni, fungerar över hela landet. De senaste årens vintrar har tydligt visat behovet av underhållsinvesteringar inom järnvägsinfrastrukturen. Många människor har spenderat åtskilliga timmar i väntan på tåg som inte kommer och inte kommer alls. Ett rimligt kvalitetskrav av kommunikationer i ett industrialiserat land är att tågen kommer, och kommer . Vi kräver att regeringen återkommer med ett program för att säkerställa att rimliga kvalitetskrav uppfylls inom svenska allmänna kommunikationer. De aviserade åtgärderna möter inte de krav som ställs. (vi) Bra jobb i välfärden Den offentliga sektorn utgör en betydande del av vår ekonomi. De flesta människor kommer i kontakt med den i form av förskola, skola, sjukvård och äldreomsorg. Den offentliga sektorns verksamheter fungerar i allt väsentligt bra men det finns också brister. För att utveckla verksamheter krävs flera förändringar. Arbetsvillkoren för de anställda måste utvecklas: Personalen måste få större möjlighet att påverka sina arbetstider och påverka sitt arbetsinnehåll. Det ska finnas goda möjligheter till vidareutbildning i yrket. Karriärmöjligheterna ska vara goda. måste de offentliga verksamheterna också utveckla sina arbetsmetoder för att öka produktiviteten i sina verksamheter. kommer stora grupper som jobbar inom den offentliga sektorn att gå i pension. Om vi ska klara personalförsörjningen inom välfärden behöver breda insatser genomföras. Viktigast är att ge de anställda möjlighet till heltid och fast anställning, men insatser behöver även göras för att locka unga att välja en framtid inom välfärdsjobben genom t.ex. traineeplatser. Det kan också mötas genom generationsväxlingsprogram där långtidsarbetslösa som har kompetens från vård- och omsorgssektorn erbjuds vikariat som de befintligt anställda inom äldreomsorgen får möjlighet att höja sin kompetens. Vi kräver att regeringen återkommer med ett samlat program för att hantera den väntade bristen på personal som följer av de väntade pensionsavgångarna. Befolkningen åldras och livslängden ökar. Det är en positiv utveckling. Men utvecklingen ställer krav. En åldrande befolkning innebär ett stigande behov av hälso- och sjukvård vilket i sin tur innebär större offentliga åtaganden och större behov av finansiering. För att möta detta krävs ökad sysselsättning, effektiviseringar inom offentlig verksamhet och insatser för en bättre folkhälsa som minskar vårdbehoven. I takt med att arbetsmarknader vidgas och blir nationsöverskridande är det centralt att säkerställa fungerande skatteavtal mellan och våra grannländer, så att kommunernas finansiering av välfärden inte undermineras. Obalanser i avtalet med medför att de svenska kommunerna tappar alltmer skatteintäkter. Detta har redan konstaterats i gjorda utredningar. Vi anser att det är hög tid att omförhandla skatteavtalet med med start . Utgångspunkten för ett nytt avtal måste vara att bostadskommunerna och landstingen får en rimlig täckning för de välfärdstjänster man erbjuder pendlarna i form av skola, sjukvård etc. Regeringen bör ta initiativ till en omförhandling av skatteavtalet mellan och . (vii) Jämställdhet ökar tillväxten och sysselsättningen har en jämförelsevis hög sysselsättningsgrad jämfört med andra europeiska ekonomier. var sysselsättningsgraden för 1564-åringar i EU , medan den var i . Högre sysselsättningsgrad innebär högre materiellt välstånd. Ju fler som arbetar, desto mer resurser skapas till både privat och offentlig konsumtion. Skillnaderna i sysselsättning blir särskilt intressant när skillnaderna mellan mäns och kvinnors sysselsättning studeras. Skillnaden mellan och är relativt begränsad för män (71,jämfört ) men anmärkningsvärt stor för kvinnor (54,jämfört ). Det finns flera orsaker till att svenska kvinnor deltar i arbetslivet i högre utsträckning än i omvärlden. En proaktiv politik med högkvalitativ och tillgänglig barnomsorg, en utbyggd äldreomsorg samt särbeskattning är viktiga beståndsdelar i detta. Även om institutioner av denna typ är kostsamma i ett avseende har de också uppenbara ekonomiska fördelar i termer av högre sysselsättningsgrad. Även om har en relativt hög sysselsättning för kvinnor finns det fortfarande betydande jämställdhetsproblem på svensk arbetsmarknad. Löneskillnaderna mellan män och kvinnor är betydande. Avsevärt fler kvinnor än män arbetar deltid ofrivilligt och går därmed miste om betydande inkomster. Vidare har skillnaden i sysselsättningsgrad ökat mellan män och kvinnor även i . För krävs en strategi som i högre utsträckning tar till vara på kvinnors kompetens och vilja att arbeta. Det kan handla om att införa barnomsorg på obekväm arbetstid, att avskaffa vårdnadsbidraget och att verka för en mer jämställd fördelning av uttaget av föräldraledighet. Den ofrivilliga deltidsarbetslösheten kostar samhället mycket stora resurser. Vår ambition är att heltid ska vara en rättighet och deltid en möjlighet. En möjligt första steg är att staten ger en bonus till de kommuner som lyckas minska det ofrivilliga deltidsarbetet i välfärden. Regeringen bör ta fram ett förslag på hur en sådan bonus ska utformas. (viii) En sjukförsäkring som grundas på arbetslinjen Vi behöver en sjukförsäkring som grundas på arbetslinjen och som ger människor chansen att komma tillbaka till arbete. Då krävs omfattande satsningar på rehabilitering, en aktiv arbetsmarknadspolitik så att människor inte fastnar i långtidsarbetslöshet och en arbetsmarknad som är beredd att ge människor chansen att visa vad de kan bidra med. Då behövs tidsgränser för den enskildes rätt till rehabilitering och stöd, i stället för administrativa tidsgränser för sjukdomen. Om man blir sjuk och inte kan arbeta, ska man få tillgång till en försäkring som både ger rätt till snabb rehabilitering tillbaka till arbete och ekonomisk trygghet det tar. En sådan omställningsförsäkring bidrar till tillväxten. (ix) Ge fler möjlighet till skuldsanering Det är också viktigt att hjälpa utsatta familjer att få ordning på sin ekonomi och att förebygga överskuldsättning. På vårt initiativ har fattat beslut om att fler ska få möjlighet till skuldsanering. Regeringen måste återkomma med en finansiering av detta förslag. har flera stora avregleringar genomförts inom branscher som tidigare organiserades i offentlig regi, eller stod under betydande offentlig kontroll. Flera förhoppningar knöts till dessa avregleringar. Konkurrensutsättning och en övergång till konkurrens väntades leda till att priserna skulle sjunka eftersom företag som konkurrerar försöker locka kunder genom att erbjuda lägre priser för likvärdiga produkter. Lägre priser väntades i sin tur innebära ökad produktion till följd av större efterfrågan. I den utsträckning skyddet från konkurrens skulle ha möjliggjort en ineffektiv produktion väntades ökad produktivitet. Sysselsättningen kunde öka om produktionen ökade till följd av lägre priser men minska om konkurrensutsättningen skulle innebära en effektivisering av tidigare ineffektiv verksamhet. Vinstmarginalerna skulle pressas när ökad konkurrens skulle betyda att ägarna fick försaka delar av eventuella monopolvinster. Konkurrensutsättning kan också innebära att eventuella stordriftsfördelar försvagas vilket i sin tur kan bidra till en mindre effektiv ordning . Dessutom har olika typer av transaktionskostnader, såsom kostnaden för konsumenter att byta elleverantör, stor betydelse både för effekterna av konkurrensutsättning och hur denna på bästa sätt bör genomföras. I praktiken kan det vara svårt att få alla marknader att fungera väl, utan det uppstår eller kvarstår vad som brukar kallas för marknadsmisslyckanden. Dessa kan exempelvis leda till lägre produktion och högre priser. I vissa fall kan marknadsmisslyckanden hanteras med regleringar av olika slag. Av speciellt intresse i detta sammanhang är effekter av s.k. marknadsmakt. Med detta menas att en eller ett fåtal producenter kan påverka eller styra prisbildning och produktion. Det finns flera olika sätt att hantera marknadsmakt. Marknadsinträde av nya företag eller blotta hotet om ett sådant marknadsinträde bidrar till att reducera marknadsmakt. Konkurrens i sig kan i ett sådant fall bli den kraft som disciplinerar marknaden. På många marknader kan en sådan mekanism förväntas fungera väl. Men i vissa fall kan ett fåtal aktörer tillskansa sig och behålla en dominerande ställning även på en konkurrensutsatt marknad. Flera av de marknader som konkurrensutsattes tele, el, post och järnväg kännetecknas emellertid i huvudsak av att de är nätverksbranscher med höga inträdeskostnader. I sådana branscher framstår det som mindre sannolikt att problemen med marknadsmakt skulle försvinna helt. Avregleringar som inte fungerar hämmar tillväxten, försvagar konkurrenskraften och drabbar hushåll och företag. har tillräcklig tid passerat för att göra en utvärdering av de avregleringar som genomförts i under . Elmarknaden avreglerades 1996 och förhoppningen var att genom ökad konkurrens nå ett mer rationellt resursutnyttjande och tillförsäkra kunderna flexibla leveransvillkor till lägsta möjliga priser. Införande av konkurrens i försäljningsled och produktion skulle medföra en kostnadspress, vilket skulle leda till effektivare priser på el. Tillträdet till marknaden för nya aktörer skulle öka. Situationen på elmarknaden med kraftigt stigande priser på såväl råkraft som, nu , nätdistribution reser emellertid en mängd frågor om hur elmarknaden egentligen fungerar. Producentledet i domineras av ett fåtal aktörer som i vissa fall samäger produktionskapacitet, och det har förekommit misstankar om producentsamverkan och utnyttjande av marknadsmakt. Elbolagens prissättning har slagit hårt mot hushåll och företag. Elnäten utgör fortfarande lokala eller regionala monopol, i vissa fall inom samma koncerner där de stora elproducenterna är verksamma, och prissättningen är föremål för tillsyn. Det kan nu konstateras att övervakningen av elmarknaden måste stärkas. Det är bl.a. hög tid för en oberoende granskning av rimligheten i den nya nättariffmodell som tillsynsmyndigheten, , har föreslagit. Förslaget har väckt stark kritik, bl.a. från och olika konsumentföreträdare. En lämplig modell måste beakta elnätens karaktär av naturliga monopol. Även andra delar av elmarknaden kräver ingående analys utifrån ett konsumentperspektiv. Avregleringen av järnvägen har i flera steg inneburit ett mer fragmenterat och sämre fungerande järnvägssystem. har statens samlade ansvar successivt spridits ut på allt fler aktörer. Från och med den 1oktober 2010 är trafiken på hela det nationella järnvägsnätet avreglerad.