ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02MJ237 · 2011-09-26 00:00:00 — Ökad produktion av närproducerade livsmedel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja en ökad produktion av närproducerade livsmedel. Närproducerade livsmedel skapar jobb på landsbygden, utvecklar svenskt jordbruk och är miljösmart. Det är därför viktigt att denna utveckling främjas ytterligare. har goda förutsättningar för att fortsatt utveckla småskalig och närproducerad livsmedelsproduktion, och att bli en exportör av livsmedel där kvalitet och smak sätts i centrum. För det första måste arbetet med regelförenklingar för livsmedelsföretagen intensifieras. Företagare ska lägga sin tid på att utveckla sin verksamhet och sina produkter snarare än på administrativt arbete. För det andra bör det strävas efter lika förhållanden i konkurrensen mellan svenska och utländska bönder. Här finns en rad olika skatter, regler och lagar som det bör göras en översyn av, exempelvis energiskatter, kontrollavgifter m.m. För det tredje bör arbetet med att stimulera fler småskaliga slakterier fortsätta, även med långsiktiga satsningar. I detta sammanhang bör möjligheten att avskaffa flertalet övernitiska regler som styr hantering och produktion av livsmedel ses över. Det behövs mer förnuft och flexibilitet för att småskalig produktion ska utvecklas. För det fjärde är det bra att vi ställer krav på hur vår mat produceras, men krav som leder till extraarbete, krångel och ökade kostnader gör att vår egen produktion minskar och importen ökar, i många fall från länder där kraven är betydligt lägre. Svenska arbetstillfällen riskeras och vi mister kontrollen över hur livsmedlen produceras. Många konsumenter vill köpa svensk mat, men det är lätt att av misstag välja utländska produkter i affären eftersom ursprungsmärkningen kan vara otydlig. Det skulle därför vara positivt om handeln kan stimuleras att påskynda högre krav när det gäller ursprungsmärkning. Slutligen bör den närproducerade livsmedelsproduktionen som besöksnäring inkludera både mat och dryck. Gårdsförsäljning av lokalt producerad alkohol är en naturlig del av landsbygden i resten av , och bör bli det även i . Möjligheten att genom ovan nämnda förslag stimulera närproducerad livsmedelsproduktion i bör därför ses över.
mot · GZ02MJ239 · 2011-09-27 00:00:00 — Förbättrad bekämpning av skadedjur i skogsbruket tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör förbättra skötseln av sina reservat för att minska utbredningen av granbarkborren. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa tillståndskravet för barkborrefällor. Skogen och skogsråvarorna är mycket betydelsefulla för välstånd. Det är därför viktigt att vi gör allt vi kan för att bekämpa det som äventyrar skogsproduktionen. Men ett stort problem är granbarkborren som vid gynnsamma förhållanden kan äventyra stora skogsvärden för skogsägaren och landet. Med mer omfattande klimatförändringar kan antalet stormskador öka. Vi behöver därför höja beredskapen och möjligheterna att bekämpa dessa skadedjur. Flera av de avsatta reservaten är yngelrum för granbarkborren som sedan sprider sig till grannfastigheter och orsakar betydande skador. Istället för att använda statliga resurser till fler reservat är det att föredra att använda pengarna till att sköta redan existerande reservat. Bättre bekämpning av granbarkborren behövs i reservaten, och de skogsgrannar som drabbas av uppkomna skador på grund av reservaten bör kompenseras. En översyn av hur skötseln av statliga reservat kan förbättras för att minska utbredningen av granbarkborren bör göras. För att bättre bekämpa skadedjur i skogsbruket bör tillståndskraven för granbarkborrefällor som ska anmälas till avskaffas. Den som ska använda bekämpningsmedlen har redan tillstånd att använda preparatet och måste föra sprutjournal på detta. Tillståndskrav för granbarkborrefällor behövs därmed inte och skapar endast onödig byråkrati. Möjligheten att avskaffa tillståndskravet för granbarkborrefällor bör därför ses över.
mot · GZ02MJ240 · 2011-09-20 00:00:00 — Vildsvinsprodukter och jakt på vildsvin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över jaktlagstiftningen i syfte att tillåta en ökad jakt på vildsvin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förenkla reglerna för hantering av vildsvinsprodukter. Vildsvinsstammen ökar alltmer och medför stora skador på lantbruket, naturen och trädgårdar samt orsakar trafikolyckor. De är svårjagade och mycket försiktiga när de söker föda. De har dessutom bra minne, vilket gör att det är få individer som kan skjutas vid samma åtelplats. Därtill kan de få två kullar , vilket gör att flocken ökar mycket snabbt i storlek. För att inte tappa kontrollen över vildsvinens utbredning och snabba förökning måste vi omgående se över jaktreglerna för att öka avskjutningen. Det kan vara nödvändigt att ge speciella tillstånd för jakt i vissa områden för att minska bestånden. Lantbrukare ska kunna skydda sina grödor utan inskränkningar. Kraftfullare åtgärder behövs för att reglera vildsvinsstammen effektivt. Det bör därför göras en översyn av möjligheten till ökad jakt på vildsvin. är reglerna för hantering av vildsvinskött många och kräver mycket av jägaren. För vildsvin gäller fler undersökningar och intyg än för annat viltkött, vilket är bra för livsmedelssäkerheten. Men det riskerar att göra att vildsvinsjakt kan upplevas som komplicerat och att jägarna därmed avstår. Det måste därför bli enklare att hantera ett skjutet vildsvin. Jägare kan i vissa fall leverera viltkött direkt till konsumenter, butiker och restauranger utan att det har undersökts av veterinär. Det är något som dock inte gäller vildsvin. Detta bör förändras. Problemet har uppmärksammats, vilket är positivt, och har lämnat förslag på nya regler som skulle förenkla hanteringen och försäljningen av vildsvinskött för enskilda jägare. Men de nya förslag som kommit med innehåller tiotalet föreskrifter och riskerar att skapa mycket extraarbete för jägaren som då möjligen avstår från att skjuta fler vildsvin eftersom kontrollproceduren för försäljning är omfattande. För att minska de skador som vildsvin för med sig på skog, jordbruk och i trafiken måste det bli enklare och mer lönsamt för jägarna att sälja vildsvinskött. Därför bör möjligheten att förenkla reglerna för hantering av vildsvinsprodukter ses över.
mot · GZ02MJ244 · 2011-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kraftfulla åtgärder för att öka de skogsvårdande insatserna. Skötseln i en del av landets skogar har tyvärr stora brister. En viktig orsak till bristerna kan vara att vissa skogsägare inte uppfattar kraven i skogsvårdslagen på återföryngring som tillräckligt skarpa. En annan orsak kan vara att de skogliga beredskapsarbeten som tidigare stod för en stor del av röjningsarbetet har försvunnit. Det har lett till att vissa skogsägare försummar att röja skogen och bedriva det miljömässiga och skogsvårdande arbete som är nödvändigt. Sammantaget leder det till att återväxten i skogen blir mindre än den skulle vara med en bättre skötsel. Skogsproduktionen är en mycket viktig del av landets försörjning och en försummad återväxt riskerar att påverka hela samhällsekonomin. Det är därför angeläget att regeringen genomför kraftfulla åtgärder för att öka de skogsvårdande insatserna när det gäller plantering, röjning och gallring.
mot · GZ02MJ245 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell livsmedelsstrategi. Svensk produktion av livsmedel har minskat i såväl volym som värde. Importen ökar ständigt och utgör numera mer än hälften av den mat som konsumeras i trots att svenska konsumenter i större utsträckning efterfrågar närproducerade livsmedel. Larmrapporter kommer om att svenskt jordbruk är under stark press med ett stigande antal jordbrukare som tvingas lägga ner sin verksamhet, särskilt tufft är det för de svenska mjölk- och grisproducenterna. Fortsätter produktionen att minska i nuvarande takt kommer detta att få konsekvenser för livsmedelsindustrin och för landsbygden. utgör jobben som har de gröna näringarna som sin bas av alla arbetstillfällen i . Den nuvarande trenden med en ökad import kan vara en farlig väg att gå. Med en ökande befolkning globalt sätts allt större press på den globala livsmedelsproduktionen, och tillgång till billiga importerade livsmedel kanske inte finns framöver. Klimatförändringarna gör också att förutsättningarna för livsmedelsproduktion kommer att förändras. Genom en satsning på livsmedelsproduktionen i stärker man den svenska landsbygden. Det ger öppna landskap och kollektiva nyttigheter till gagn och glädje för medborgarna och skapar ytterligare tillväxt och ger fler arbetstillfällen i hela landet. Landsbygden producerar både livsmedel, bioenergi, bränsle biologisk mångfald som kommer att vara en viktig grund för framtidens levnadsvillkor. Att överlåta en så viktig sektor som livsmedelsproduktionen enbart till marknaden är inte hållbart i längden. Politiken måste ta ett helhetsansvar och helhetsgrepp. Vi behöver en långsiktigt nationell samlad livsmedelstrategi och en livsmedelsvision som handlar om hur, var och till vad man ska använda våra naturresurser till. Vi kan dra lärdom av hur man utarbetat en sådan i t.ex. och . I en ny samlad livsmedelsstrategi bör det ingå rådgivning till producenter och bättre information till konsumenter om att äta hälsosamt och säsongsmässigt. I en sådan strategi bör också finnas mål för hur man kan arbeta för bättre måltider i skolor, sjukhus och äldreomsorgen enligt principen om säsong, kort transportsträcka och livsmedel fria från onyttiga tillsatser. Och denna strategi ska utarbetas brett tillsammans med berörda branscher, organisationer och myndigheter.
mot · GZ02MJ247 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av jakt på säl. Sälbeståndet i har ökat markant. En negativ utveckling i och med sälbeståndets ökning är att sälarna har blivit ett stort problem för yrkesfiskarna då de konkurrerar om fångsten. Alltför många sälar har lärt sig att det är lättare att ta den fisk som är fast i fångstredskapen än att behöva jaga själva. Det innebär att fiskare får ta upp nät där sälarna har tagit fångsten och enbart mindre delar är kvar av den fisk som suttit där. För att komma till rätta med detta problem är det nödvändigt att yrkesfiskarna får tillstånd att skydda sina redskap mot angrepp från sälarna. Det är då nödvändigt att tillstånd ges för att skjuta säl som vittjar fiskarnas redskap. Viss skyddsjakt på säl får och kan bedrivas, men omfattningen av sådan skyddsjakt är inte särskilt stor. Ekonomiskt stöd kan även utgå inom ramen för det nya fiskeprogrammet för perioden 20072013 till såväl utveckling av nya redskap som till investeringar i befintliga redskap som skyddar mot angrepp från sälar. Det finns således en del möjligheter att kompensera yrkesfisket för skador orsakade av sälar och för att minska effekterna av sälpopulationer stadda i tillväxt. Men det räcker inte. Problemen med sälar i vissa regioner får inte underskattas. Inte minst lider det småskaliga kustnära fisket av svag lönsamhet. Sälförekomsten är en starkt bidragande orsak till detta. Mot denna bakgrund anser vi att en beståndsreglerande jakt på säl bör införas.
mot · GZ02MJ248 · 2011-09-27 00:00:00 — Utveckling av miljöarbetet i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en fortsatt utveckling av miljöarbetet i , både nationellt och tillsammans med våra grannländer runt . är en del av vårt ekologiska kulturarv och ligger de flesta svenskar nära om hjärtat. En ren och levande havsmiljö är ett oerhört viktigt miljömål i sig själv. Men tillstånd har flera dimensioner än det rent miljömässiga. tillstånd utmanar även en hel del av våra närmaste näringar turismen och fisket för att nämna två uppenbara exempel. Om vi vill ha en levande svensk fiskerinäring som inte bara skapar viktiga arbetstillfällen utan även befäster en stolt gammal kultur i Sveriges kustområden, måste vi gemensamt med så många parter som möjligt skapa en långsiktigt hållbar utveckling för vårt närmaste hav. Miljömålsarbetet det vill säga arbetet med att nå de av fastslagna 16 miljökvalitetsmålen utgör en viktig förutsättning för detta arbete. Det krävs ett hårt och målmedvetet arbete för att förverkliga dem. Det går inte att åstadkomma detta från till en annan. De beslut vi fattar ger resultat först . Det är också därför som , som biståndsinsatser, byggt flera stora reningsverk i de baltiska länderna. Det ger positiva resultat. Samarbete är således nyckeln till framgång. Bara gemensamt och tillsammans med våra grannländer runt kan vi skapa en läkning av vårt sargade hav såväl för fiskare och turistvärdar i kustområdena som för våra barn och barnbarn. De måste få chansen att fiska i våra vatten precis som vi fick när vi var barn. Tillväxten i är starkt kopplad till exportindustrin. Ökar den svenska exporten ökar också antalet jobb i . En utvecklad handel ställer stora krav på en väl utbyggd och hållbar infrastruktur. Med EU:s stöd genomförs stora infrastruktursatsningar på andra sidan . Den nordsydliga transportkorridoren från hamnstäderna och i norra och den östvästliga transportkorridoren från i är tydliga exempel på detta. Om svenska exportföretag ska få möjlighet att växa i den takt som efterfrågan på deras varor ökar på andra sidan måste den svenska infrastrukturen i nordsydlig och östvästlig riktning förbättras. I Östersjöstrategins handlingsplan saknas dock kopplingen mellan den nordiska triangeln och den nordsydliga transportkorridoren genom . Därför vill vi förorda att stor kraft läggs vid att fortsätta utvecklingen i den ovannämnda inriktningen. Arbetet måste präglas av demokrati och samarbete, varför kontakterna och dialogen med EU och grannländerna runt kontinuerligt måste utökas och förstärkas. Arbetet för att rädda kommer att ta och måste få kontinuerlig prioritet av den nu sittande regeringen.
mot · GZ02MJ249 · 2011-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvärdering av djurskyddstillsynen. Under förra mandatperioden lade regeringen ned och överförde djurskyddstillsynen från kommunerna till länsstyrelserna. Syftet med detta var att få en likformig tillsyn över hela landet och att minska byråkratin. Länsstyrelserna har inte fått tillräckligt med pengar för att kunna utöva tillsynen. Det fysiska avståndet mellan myndigheten och lantbruket har ökat i det allra flesta fall, som de arbetsrelaterade kontakterna har minskat. Därför krävs det mer tid och resurser för att utföra kontrollerna. I brist på resurser har spontana, oanmälda besök blivit svårare att genomföra och den lokala kännedomen om förhållandena i olika djurbestånd riskerar att försvinna. Som resultat kan vi se att flera fall av grov vanvård av djur har avslöjats, vilket drabbar både djur och lantbruk. Byråkratin har inte heller minskat, då lantbruket har fått två tillsynsmyndigheter: staten har tillsynen enligt djurskyddslagen och kommunerna enligt . Det innebär ett resursslöseri eftersom en miljöinspektör som besöker ett lantbruk kan utföra bägge kontrollerna. En ordentlig utvärdering av hur djurskyddet fungerar och vilka brister som finns bör göras .
mot · GZ02MJ250 · 2011-09-23 00:00:00 — Möjligheter till en modern trafiksäker bruksbil tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheten att på olika sätt uppmuntra fler bilägare att byta ut sin gamla bruksbil mot en trafiksäker och miljövänlig nyare bil. Den svenska bilparken innehåller alltför många uttjänta fordon och behöver förnyas. Miljöpåverkan och kostnaden för samhället är betydande när uttjänta fordon slutar som övergivna bilvrak och miljöfarliga kemikalier och metaller inte tas om hand korrekt. De fordon som är i bruk saknar ofta avgasreningssystem och har höga koldioxidutsläpp. Såväl samhället som individen har ett ansvar för att dessa fordon omhändertas av auktoriserade bilskrotar. Efter borttagandet av bilskrotningspremien saknas nu en morot för enskilda att skrota ut sin äldre miljöskadliga bil. De nuvarande reglerna för skrotning av uttjänta bilar lägger kostnadsansvaret för själva bilskrotningen på biltillverkarna, men systemet ger inte tillräcklig drivkraft för folk att ta ansvar för att bilskrotningen ordnas. Då alla kostnader för transporten av uttjänta bilar, oftast fordon i väldigt dåligt skick, läggs på den enskilde bilägaren finns för lite incitament för att bilägarna ska transportera sina bilar till skrotning. Dessutom är det i vissa delar av landet långt till en auktoriserad bilskrot, i vissa delar av landet över . Kostnaderna gör att allt färre bilägare bryr sig om att skrota sina bilar. Relevant lagstiftning saknas för ansvarsförhållandena vid övergivande av uttjänta fordon och det finns helt enkelt för lite uppmuntran kvar för bilägarna att ta det miljömässiga ansvaret. Systemet med bilskrotningspremien visade sig vara ett mycket effektivt sätt att få bilägare att ta ansvar för sina gamla fordon. Fram tills premiens borttagande ökade antalet bilar som lämnats in för skrotning med rekordartade 160 000 skrotade bilar . Sedan premiens borttagande har den trenden dock minskat drastiskt. Det ligger i allas intresse att uppmuntra bilägare att byta ut gamla förorenande bruksbilar till förmån för nya miljövänliga bilar. Regeringen bör se över möjligheten att på olika sätt uppmuntra fler bilägare att byta ut sin gamla bruksbil mot en trafiksäker och miljövänlig nyare bil.
mot · GZ02MJ251 · 2011-09-27 00:00:00 — Miljöprövning med samhällsekonomisk hänsyn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om miljöprövning med onödiga och utdragna processer. Goda villkor för företag och investerare är avgörande för att svenskt näringsliv ska hävda sig internationellt. Därför måste myndigheter agera snabbt och effektivt för att inte försinka angelägna investeringar som leder till nya jobb och till en ökad tillväxt men som också förbättrar vårt näringslivs globala konkurrens. De svenska miljölagarna är i grunden bra utifrån miljöhänsyn och i kraven om hållbar utveckling. Men deras tillämpning har i allt för många fall drivits till absurdum, vilket ger företag som ska investera betydande problem och orimligt höga kostnader. Tillämpning av gällande lagar leder ofta till överprövningar bland annat utifrån procedurskäl. Procedurfrågor tycks ibland ha blivit viktigare än sakskäl. Bedömning av övergripande samhällsekonomiska effekter saknas. Även extremt långa handläggningstider hos myndigheter är inte alltför ovanligt. Exempel finns på många ställen i hela vårt land: Prövningar av gruvtillstånd i stora delar av norra och prövningar av stenindustrier i södra delarna av landet är några exempel. Många fler exempel som begränsar tillväxt och hindrar tillkomsten av nya jobb finns. Konsekvenser av lång byråkratisk handläggning, orimlig tillämpning och även otydlig lagstiftning samt märkligt myndighetsagerande är inte acceptabelt. De problemen måste undanröjas, och svenska företag måste få bra möjligheter att ta del av den globala efterfrågan på sina produkter. Krav på minskad byråkrati och krav på att övergripande samhällsekonomisk hänsyn måste prägla myndigheternas agerande och hållning är rimligt. Därför måste lagstiftningen ses över så att onödiga och utdragna processer undanröjs. Vi behöver ha ett klimat som gynnar tillväxt i . Med anledning av ovanstående föreslås att regeringen tar ett initiativ till lagändring så att även övergripande samhällsekonomiska hänsyn vägs in vid miljöprövningar.
mot · GZ02MJ252 · 2011-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stödområdesindelning för jordbruk. Antalet mjölkproducenter i delar av östra , bland annat i och kommuner, minskar drastiskt. Jordbruksföretagen är en mycket viktig del i landsbygdens fortlevnad och utveckling och har dessutom en mycket positiv inverkan på landskapsmiljön. Den utveckling som sker med nedläggning av ett stort antal jordbruksföretag beror till stor del på den felaktiga stödområdesindelning som råder inom ovan nämnda geografiska områden. Stödområdesindelning ska vara en kompensation för de merkostnader och det klimat som råder inom ett geografiskt område. I detta fall är jordbruken placerade i stödområde 2A, trots att ett flertal utredningar och parametrar tydligt påvisar att stödområde 1 vore det rätta med de förutsättningar som råder avseende kostnader och klimat. Som en konsekvens av detta har inte bara antalet jordbruksföretag minskat utan även investeringsviljan i de kvarvarande företagen begränsats då förutsättningarna för en någorlunda vettig lönsamhet är begränsad. Situationen är allvarlig och en förändring i stödområdesindelningen måste till inom det snaraste. Med anledning av ovan anförda är det av största vikt att regeringen med det snaraste tar initiativ till en förändring av stödområdesindelningen vad avser jordbruk i östra .
mot · GZ02MJ253 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att avveckla såväl EU-stöd som svenskt statligt stöd till all fiskeverksamhet som inte är miljömässigt hållbar. Till följd av överfiskning är den svenska fiskeflottan överetablerad. Det finns bedömare som menar att flottan i det närmaste skulle behöva halveras för att nå ens en acceptabel lönsamhet. Överetableringen gäller fiskefartyg och fiskeredskap i förhållande till resursbasen, fiskbeståndet, inte i förhållande till marknaden. Det övergripande målet för den gemensamma fiskeripolitiken inom EU är att nyttjandet ska vara hållbart ur ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende. Nationella regler kan medlemsländerna införa endast i begränsad omfattning. Om vi ska kunna nyttja havets rikedomar även måste vi ställa om till ett mer uthålligt fiske. Alltså rör frågan om att vi måste återställa balansen när det gäller världens fiskbestånd inte bara människans önskan om att äta fisk även , utan den är viktig också för hela den biologiska mångfalden. Livskraftiga fiskbestånd och fungerande ekosystem är en förutsättning för människans välfärd. Världsnaturfonden (WWF) rekommenderar konsumenterna att inte köpa fisk och skaldjur som finns med på Artdatabankens lista över hotade arter, den så kallade rödlistan, exempelvis hälleflundra, ål, gråsej, marulk, rödtunga, rockor, vildlax från , torsk, blåfenad tonfisk och tropiska räkor. förekommer olika former av statligt stöd via länsstyrelserna till olika typer av fiskeverksamhet. Men det är inte rimligt att det utbetalas statligt stöd till fiskeverksamhet som är miljömässigt ohållbar, till exempel ålfiske eller fiske av andra arter som finns på Artdatabankens rödlista. Därför bör regeringen arbeta för att avveckla allt EU-stöd och svenskt statligt stöd som gynnar ett ohållbart fiske. Det ska inte utgå skattemedel från vare sig EU eller svenska staten som ökar fisketrycket på hotade arter.