mot · GZ02T425 · 2011-10-03 00:00:00 — en världsstad i rörelse tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för tunnelbana till och Nya . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för tunnelbana mot och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för tunnelbana mot och Arninge. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för tunnelbana mellan och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för Spårväg Syd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för Kistagren. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en tvärförbindelse mellan och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa trängselskatt på Essingeleden.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över nivån på trängselskatten under den värsta rusningstrafiken.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lokal bestämmanderätt över trängselskatter och trängselavgifter.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statens ansvar för att skapa ett effektivt och sammanhållet cykelvägnät i hela . 1 Yrkandena 810 hänvisade till SkU. Det behövs att en ny syn på infrastrukturen i . Det handlar om att möta kommande decenniers krav på transporter och resor. Det måste handla om att utforma ett transortsystem som förenar kraven på god miljö med fortsatt ekonomisk tillväxt. Utgångspunkten för ett sådant resonemang är att kommer att fortsätta att växa ( f.n. ca 20 000 invånare ) som det är av stor vikt att slå vakt om viktiga naturmiljöer och kulturmiljöer. har det varit en ständig debatt om trafiken i . Debatten har varit både hård och intensiv, partier som har haft en uppfattning ena mandatperioden kan helt plötsligt ha ändrat uppfattning till nästa mandatperiod. Utgångspunkten för alla dessa diskussioner är hur det allt mer växande antalet stockholmare ska kunna ta sig till och från arbetet, bostaden och fritidsaktiviteterna. Men också hur gods som ska till och i något fall från regionen ska kunna fraktas på ett bra sätt. Dessutom så är det inte helt oviktigt hur den trafik som passerar men som inte har mål eller start i huvudstaden ska kunna passera utan att för det behöva köra igenom . Invändningarna mot att bygga ut transportsystemet är att det skulle inkräkta på olika miljöer på ett varaktigt sätt, allt ifrån värdefulla kulturmiljöer till viktiga eller mindre viktiga naturmiljöer. Trots detta är nog alla överens om att för att ska kunna växa så måste transportsystemet byggas ut. Ingenstans i är andelen som åker kollektivt så stort som i . Andelen minskar men är ändå jämfört med andra europeiska storstäder och huvudstäder väldigt högt. Vi måste vända denna utveckling, och se till att återigen öka andelen som väljer kollektivtrafiken för sitt resande. Strukturen finns för att detta ska lyckas men det behövs några viktiga investeringar för att utveckla kollektivtrafiksystemet fullt ut. Alla är överens om att basen i hela kollektivtrafiksystemet i är tunnelbanan och pendeltågen. Det är tunnelbanan och pendeltågen som kan ta de stora mängderna passagerare, sedan kan bussar komplettera trafiken i det s.k. kapillära trafiksystemet. I några fall utgör busstrafiken basen i trafiksystemet. har dessutom spårvägen på nytt blivit ett trafikslag som man åter tar med i trafikplaneringen. Spårvagnen är betydelsefull för transportsystemet i främst när det gäller att ha tvärförbindelse mellan de stora tunnelbanelinjerna. Men kan den också vara alternativ till de s.k. stombussarna i innerstaden. Det behövs investeringar i kollektivtrafik både genom att förstärka och bygga ut de befintliga förbindelser som går via Saltsjö-Mälarsnittet men också genom att förbättra tvärförbindelser. De investeringar som behövs är strategiska investeringar till viktiga tillväxtområden som just nu planeras. Främst gäller det en tunnelbanelinje till det nya området för forskning, sjukvård och företagande vid . Den andra stora investeringen som behövs är en utbyggnad av tunnelbanan till och . Området är helt kollektivtrafikförsörjt via bussar. Ett system som gör att många potentiella kollektivtrafikresenärer väljer bilen, då man anser att bussen tar . Den tredje stora investeringen är en förlängning av den röda linjen till och Arninge. Detta område är också i huvudsak kollektivtrafikförsörjt med bussar. Den fjärde investeringen handlar om att undvika att människor som inte ska till innerstaden ändå måste åka igenom den. Två av de största tunnelbanestationerna är och . Det skulle vara en fördel att knyta samman dessa båda stationer med ytterligare en tunnelbanegren. Den femte stora investeringen är att sluta samman de befintliga tunnelbane- och pendeltågslinjerna i söderort till en Spårväg Syd som skulle trafikera HagsätraÄlvsjöFruängenKungens KurvaMasmoFlemmingsberg. Det sjätte investeringen ligger längre fram och avser Kistagren som inte är beslutad, dvs. en fortsättning på från till . Vi socialdemokrater anser också att man ska låta Solnagren fortsätta till . Den sjunde investeringen är att binda ihop tunnelbanan vid endera från eller med . Utöver dessa investeringar behövs förstärkningar av vissa busslinjer, stationer, infartsparkeringar mm. Detta är dock en fråga för regionpolitikerna i och ingen statlig angelägenhet i första hand. Det bör dock påpekas att en förutsättning för att öka kollektivtrafikresandet är att det både finns tillgänglig infrastruktur i form av spår, busslinjer, stationer etc. och infartsparkeringar så det blir att ta bilen en sträcka men sedan åka kollektivt samt ett stabilt och rimligt avgiftssystem. Det blir orimligt när det blir dyrare för en familj att åka kollektivt in till city för att shoppa än att åka bil. De stora diskussionerna kring infrastrukturen i har rört vägtrafiken. finns investeringsbeslut för såväl (håller på att byggas) som Förbifart (kommer sannolikt att börja byggas ). Båda dessa har orsakat stor debatt och ibland vånda från beslutsfattare att ta nödvändiga beslut. Vi socialdemokrater har däremot varit positiva till dessa båda projekt. Det tredje stora projektet som diskuterats är den s.k. Österleden, dvs. att binda ihop med . Vi socialdemokrater menar att intrånget i värdefulla miljö- och kulturhistoriska miljöer gör att detta projekt är ytterst tveksamt, men en möjlighet är ju att gräva ner och bredda Klarastrandsleden. I de diskussioner som förts har just dessa projekt samt varit det som skulle lösa trafiksituation. Det är nog ställt utanför allt tvivel att dessa åtgärder inte kommer att räcka för att svälja den alltmer ökande befolkningen och därmed ökande biltrafiken i regionen. infördes trängselskatter i . Det innebar att bilisterna fick betala en avgift (skatt) vid passage in och ut ur innerstaden. Innan trängselskatten infördes i var det stor diskussion i såväl som i angränsande kommuner. Det ansågs som ett stort ingrepp i bilisternas frihet att behöva betala trängselskatt och inte minst att detta skulle drabba bilister med låg inkomst. I samband med riksdagsvalet hölls folkomröstningar i och även i ett antal andra kommuner runt om i . Resultatet av denna folkomröstning var att bifölls en fortsättning av trängselskatteförsöket medan man i andra kommuner avslog detta förslag. De som var emot förslaget var främst de borgerliga partierna. Trots att att man gjorde ett minst sagt starkt val i nästan hela 2006 så avskaffades inte trängselskatterna utan tvärtom så permanentades försöket. Resultatet av trängselskatteförsöket var att trafiken minskade med som mest i innerstaden. Detta har dock, trots trängselskatter, tagits igen med råge. Det är därför dags att gå vidare med nästa steg när det gäller att göra det mer lönsamt att åka kollektivt och mindre lönsamt att åka bil. Vi vill därför att man överväger att höja avgifterna i den värsta rusningstiden samt att man också ser över möjligheten att införa trängselskatter på . Detta för att man ska kunna välja andra tider att åka bil, men framförallt för att det ska vara mer lönsamt att åka kollektivt eller cykla. Vid införandet av trängselskatter var en av de bärande idéerna att de medel som inflöt skulle tillfalla regionen i form av nya investeringar och underhåll av infrastrukturen. Detta har varit svårt att hantera. De första tankarna kring trängselskatter var inte skatter utan avgifter. Men då en kommun eller region av legala skäl inte hade rätt att ta ut annan skatt än inkomstskatt av medborgarna så blev det en statlig trängselskatt. Detta är både krångligt och besvärligt och leder varje gång en avgift ska ändras till att det krävs en ny lag, vilket i sig är komplicerat, men framförallt gör det trängselskattesystemet väldigt trögrörligt. Det vore därför bättre att kommuner och regioner hade lokal bestämmanderätt över nivåer, gränser m.m. vad gäller trängselskatter. Detta skulle innebära att såväl intäkter som kostnader och överskott automatiskt tillföll kommunen eller regionen. Den största delen av vägnätet i ägs och förvaltas av staden själv. har en kraftfull utbyggnad skett av cykelnätet, gjord av egna kommuner. Detta har inneburit att det blivit lättare att ta cykeln till och från jobbet. Det har också gjorts en del satsningar på att förbättra infrastrukturen för cykelparkering och det har tagits fram ett system med hyrcyklar för t ex turister. Staten har i allt väsentligt inte deltagit i den utvecklingen. Det är viktigt att betona att varje trafikhuvudman har ett eget ansvar för investeringar och underhåll av infrastrukturen. Det bör ändå understrykas att staten har ett övergripande ansvar för att samordna att infrastrukturen håller ihop. Därför bör staten ge i uppdrag att samordna ett effektivt cykelvägnät över hela . Arhe Hamednaca (S)