mot · GZ02Ub461 · 2011-10-05 00:00:00 — Långsiktig prioritering och samverkan för medicinsk forskning och utveckling Vi vill inrätta ett nationellt program för att åter ska bli en världsledande nation inom det medicinska forskningsområdet. Detta forskningsområde är ett av de mest kunskapsintensiva och viktigaste forskningsområdena. Vi behöver kraftsamla den svenska sjukvården i ett samarbete med universitet och industrin till nytta för vår hälsa, svensk konkurrenskraft och framtidens jobb. Medicinsk forskning och utveckling har central betydelse för att svensk hälso- och sjukvård ska kunna hålla högsta kvalitet. Nya upptäckter, behandlingsmetoder, vacciner, läkemedel och ny teknologi räddar liv och innebär att vi kan flytta fram positionerna när det gäller möjligheterna att bota, lindra och förebygga sjukdomar och ohälsa. En hälso- och sjukvård där forskning och utveckling är en integrerad del i verksamheten leder också till att ny kunskap om medicinska framsteg och effektivare behandlingsmetoder snabbt kan tas tillvara och användas i vården. Den svenska medicinska forskningen har legat väl framme i ett internationellt perspektiv. Det har bidragit till att har kunnat utveckla ett hälso- och sjukvårdssystem som håller hög kvalitet. Samhällsinvesteringar i forskning och högre utbildning och en nära samverkan mellan samhälle och näringsliv har också haft stor betydelse för framväxten av en framgångsrik läkemedelsindustri, medicinteknisk industri och bioteknikindustri. Det är ett resultat av framsynta investeringar , utbildning av bra kvalitet och hög andel forskarutbildade. Att haft ett gemensamt hälso- och sjukvårdssystem, lika för alla och där hela befolkningen har ingått, har drivit på utvecklingen, skapat förtroende bland patienter att medverka i forskning och skapat en unik tillgång till information via biobanker och register. Grundförutsättningarna är fortfarande goda men ska det vara möjligt att erbjuda alla en sjukvård av högsta internationell klass även krävs tydliga prioriteringar av medicinsk forskning och utveckling. Utvecklingen när det gäller kliniska prövningar är mycket oroande. De forskande läkemedelsföretagen väljer att lägga allt färre kliniska prövningar i . En kartläggning som presenterade visade att deras medlemsföretag endast genomfört 143 prövningar jämfört med 262 prövningar . Det är en minskning . Antalet personer som deltog i prövningar har också blivit färre. Det främsta skälet som anges till minskningen är att det inte finns utrymme i sjukvården för forskning. Även om läkemedelsföretagen i har både möjlighet att få hit fler kliniska prövningar och kapacitet att genomföra dessa saknas det en fungerande infrastruktur som kan ta emot forskningsuppdragen i hälso- och sjukvården. Det har blivit allt svårare att få till stånd samarbeten mellan läkemedelsföretagen och sjukvården. Kartläggningen visar att beställarna inte ser klinisk forskning som en del av vårdens uppdrag utan att klinisk forskning är en angelägenhet som regleras i separata avtal mellan landstingsledning och staten alternativt mellan landstingsledning och akademi. Denna brist på beställning gör det svårt för hälso- och sjukvården att planera för klinisk forskning och avsätta nödvändiga resurser. Ofta är det tiden och inte pengarna som anges som det största hindret. Utan ett tydligt politiskt beslut eller uttalad målsättning i vårdavtalen finns ingenting att falla tillbaka på när man ute i verksamheterna ska fatta beslut om resursfördelning. Dessutom saknas förutsättningar för att följa upp, utvärdera och jämföra resultat av den kliniska forskningen mellan olika projekt och verksamheter. Resultatet av den nuvarande utvecklingen är att går miste om utländska investeringar när forskning och kliniska prövningar förläggs utomlands. Det leder också till att personal går miste om kompetensutveckling som patienters tillgång till ny behandling försenas. En av flera bidragande orsaker till det svenska tappet är säkerligen att vården alltför ensidigt styrts av produktivitetsmål och mindre av kvalitetsmål. Ett sätt att förstärka möjligheterna till forskning är att förtydliga att det ingår som en del i hälso- och sjukvårdens arbete. Universitetssjukhusen är en unik nationell resurs Universitetssjukhusen utgör en omistlig del i svensk sjukvård. Universitetssjukhusen har en unik kompetens genom samverkan och koppling mellan specialistsjukvård, forskning och avancerad utbildning. Vi anser att det är ett nationellt samhälleligt ansvar att hålla ihop denna helhet. av all klinisk forskning utgår från universitetssjukhusen. En närmast total enighet finns bland forskare och profession om att en privatisering eller uppsplittring av universitetssjukhusen allvarligt skulle hota kvaliteten i svensk sjukvård . Det skulle drabba forskningen, som mister den dagliga nära kontakten med tillämpningen och patienterna i den avancerade vården. Det skulle försämra vården och urholka utbildningen av läkare, sjuksköterskor och annan personal. Om universitetssjukhus säljs ut eller förvandlas till vårdgallerior, som föreslagit, riskerar man att förstöra mest avancerade forsknings- och utbildningsmiljöer. Universitetssjukhusens uppbyggnad som sammanhållna enheter och utvecklingsmiljöer för avancerad sjukvård, forskning och utbildning ska värnas, inte säljas ut. Ersättningssystem som ensidigt bygger på kvantitet och förenklade styckprismodeller riskerar också utarma den avancerade sjukvården. Därför vill vi att staten medverkar till att det utvecklas nya metoder att mäta kostnader och produktivitet i sjukvård som arbetar integrerat med forskning, utveckling och utbildning. Stärk möjligheterna till klinisk forskning och kliniska prövningar En stark klinisk forskning är förutsättningen för en kunskapsstyrd hälso- och sjukvård med hög kvalitet. Den kliniska forskningen är länken mellan laboratoriet och patienten och garantin för att ny kunskap snabbt kommer vården till del och att kunskap därifrån förs in i forskningen. Svensk klinisk forskning och kliniska prövningar har länge varit internationellt framstående och spelat en viktig roll för utvecklingen av en högkvalitativ vård och för framväxten av en framgångsrik läkemedels- och medicinteknikindustri i . Det finns också en stor framtida utvecklingspotential och tillväxtkraft inom detta område, i form av såväl utveckling av själva forskningsområdet som tillämpningar i form av nya varor och tjänster. Det är därför viktigt att en positiv utveckling säkras för att tillförsäkra tillgång till vård av högsta kvalitet i . En förutsättning för att ska kunna konkurrera med världens alla stora länder när det gäller hälso- och sjukvård och klinisk forskning är att vi utvecklar och använder de fördelar som vi har jämfört med andra länder. Det finns ett område där svensk hälso- och sjukvård och medicinsk forskning har unika konkurrensfördelar. Personnummer, heltäckande befolknings- och hälsodataregister samt av hög kvalitet ger oss förutsättningar för att följa upp patienterna och därigenom utveckla vården och bedriva forskning som de flesta länder utanför saknar. är det land i världen som kommit längst med att utveckla kvalitetsregister. Alla innehåller personbundna uppgifter om problem/diagnos, behandling och resultat. När ett register är fullt utbyggt blir det möjligt att följa upp vad som utförs i sjukvården för alla patienter i landet på det område registret omfattar. Det är naturligtvis också möjligt att följa upp vad enskilda landsting, sjukhus eller kliniker åstadkommer. Kvalitetsregistren möjliggör lärande och ständigt förbättringsarbete. Kraven på industrin att följa upp effekterna av sina läkemedel eller medicin-tekniska produkter ökar och förutsättningarna att göra sådana uppföljningsstudier är särskilt goda i tack vare registren. Den nationella översynen av kvalitetsregister som kom redovisade att uppskattat att investeringar i kvalitetsregistren kan ge tiofalt igen i bland annat minskade sjukvårdskostnader, men också att investeringar i forskning och utveckling i högre utsträckning förläggs till . har kvalitetsregistren använts i relativt liten grad för klinisk forskning, men de forskningsresultat som har tagits fram har varit livsviktiga för patienterna. I den översyn av kvalitetsregistren som har gjorts bedöms att den vetenskapliga produktionen från kvalitetsregistren kan öka med 510 gånger. Här finns också stora möjligheter att attrahera internationellt forskningssamarbete. Det behövs nationellt stöd och en organiserad samverkan mellan staten, sjukvårdshuvudmännen, forskningen och industrin för att alla register ska få tillräcklig finansiering, kvalitet, göras öppna och tillgängliga och användas i forskningssammanhang. Den översyn av kvalitetsregistren som gjordes 2010 pekar på att det behövs bland annat en mer effektiv datainsamling till registren och en starkare nationell styrning av infrastrukturen. finns problem med att vissa uppgifter dubbelregistreras i journalsystemen och kvalitetsregistren, vilket kan lösas genom att integrera strukturerade kvalitetsregister och nuvarande journalsystem. Samverkan hälso- och sjukvård, universitet och industri Ska kunna fortsätta att vara ett attraktivt land för forskning inom medicin, medicinteknik och läkemedel krävs mer av samordning och långsiktig samverkan mellan sjukvården, universiteten och industrin. Den samlade medicinska forskningen har stor betydelse för vården. Samverkan mellan grundforskning, tillämpad forskning och utveckling av nya produkter bidrar till att nya rön och innovationer snabbare når patienterna och att personalen i vården får möjlighet till utveckling och förnyelse. Vi är övertygade om att det finns stor potential såväl för industrin som för vården för ett nära samarbete. Vi vill därför att staten tar initiativ till en bred överenskommelse mellan parterna (statenlandstingenindustrin) om forskningens roll och villkor i vården samt vilket åtagande och ansvar varje part ska ha. Överenskommelsen ska medverka till att det upprättas en struktur som möjliggör forskning och klinisk forskning som en del av vårdens vardag. Målet bör vara att överenskommelsen ska vara långsiktig. Ytterst handlar det om patientnytta, att med en långsiktig samverkan skapa förutsättningar för ökad hälsa och bättre vård. Vi vill att forsknings- och innovationsinsatserna ska gå hand i hand med en framåtsyftande näringspolitik, som ska främja samspelet mellan den konkurrenskraftiga industrin och tjänstesektorn i hela landet. Svenska företag möts av en allt hårdare internationell konkurrens, i synnerhet växer utmaningarna från de nya tillväxtekonomierna. Vi är övertygade om att inte ska möta denna konkurrens med lägre löner eller försämrade arbetsvillkor. För att stå starka måste vi ha strategier för att det svenska näringslivet ska konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor. Här fyller nya former för strategisk samverkan en viktig roll för omställning av industrin så att den förblir konkurrenskraftig. Strategisk samverkan är ett uttryck för näringslivets behov av framgångsrika forskningsinsatser och riskkapital. I nära dialog med representanter från exempelvis läkemedels- och bioteknikbranschen och tjänstesektorn vill vi bygga upp ett program för strategisk samverkan för Life Science-området för att möta de behov som finns och . Detta innebär ett nationellt program för att åter ska bli en absolut toppnation inom ett av de viktigaste och mest kunskapsintensiva forskningsområden som är det medicinska. Länder som har inlett samarbeten kring de medicinska områdena genom innovationskluster, och som senare lett till samlade åtgärdsprogram för företag inom läkemedels-, bioteknik- samt medicinteknikindustrin. Genom att kraftsamla den svenska sjukvården i ett samarbete med universiteten och näringslivet skapar vi konkurrensfördelar för den framväxande hälsosektorn samt stärker den svenska konkurrenskraften för framtidens jobb. Det är ett faktum att kvinnor fortfarande har svårare än män att göra akademisk karriär och meritera sig till de högsta tjänsterna. Kvinnor försvinner gradvis ur akademin efter grundutbildningen och upp till utnämning och befordran till professor. är bara var femte professor kvinna och inom flera vetenskapsområden står utvecklingen still, eller går till och med bakåt. Det är ett brott mot de värden forskningssamhället bör bygga på. beräknar att av professorerna är kvinnor , givet att andelen kvinnor bland nyanställda professorer ökar i samma takt som . För att nå en jämställd situation måste andelen nyutnämnda kvinnor och män vara ungefär lika; där är vi långt ifrån . Vi är inte främmande för att införa en form av ekonomisk sanktion mot de lärosäten som inte gör tillräckliga ansträngningar för att uppnå de mål för andelen professorer av underrepresenterat kön som staten angivit. Vi vill också införa en jämställdhetsbonus som ska utgå till lärosäten där jämställdheten, både kvantitativt och kvalitativt sett, efter systematisk utvärdering bedöms vara påtagligt god respektive ha påtagligt förbättrats. Vi socialdemokrater anser att genusforskning är ett strategiskt viktigt forskningsområde, eftersom vi anser att de strukturer som är kopplade till kön behöver synliggöras. Dessa könsstrukturer finns inom alla samhällssektorer och påverkar oss alla. För att genusforskningen ska kunna bli fortsatt framgångsrik krävs långsiktighet. Vi anser att den borgerliga regeringen i allt för ringa grad uppmärksammar genusforskningens strategiska betydelse. Jämställdhet måste inom forskningsfinansieringen beaktas i större utsträckning än vad som är fallet . Instruktionerna till de tre forskningsråden, VR, FAS, Formas samt , bör därför ses över i syfte att förstärka deras uppdrag avseende jämställdhet. De bör alla främja jämställdhet inom sitt verksamhetsområde, sträva efter jämn könsfördelning i beredningsorganisationen, säkerställa att det i beredningsorganisationen finns kompetens rörande genus- och jämställdhetsforskning, verka för att genusperspektiv får genomslag i forskning och utveckling samt rapportera i vilken utsträckning hänsyn tagits till könsspecifika förhållanden inom myndighetens ämnesområde. Forskningsråden och bör ges ett uppdrag att ur ett jämställdhetsperspektiv se över processen för fördelning av medel för excellenssatsningar, satsningar på starka forskningsmiljöer och motsvarande. Svensk forskning kring miljöproblem är mycket framgångsrik världen över. Ett viktigt tecken på det är att flera svenska forskare har inbjudits att delta i FN:s forskarpanel för klimatförändringar, IPCC. Det är viktigt att framhålla att miljöforskning är tvärvetenskaplig. I till exempel klimatfrågan behövs både naturvetenskaplig forskning för att fastställa utsläppsscenarier, meteorologiska effekter, klimatkänslighet etcetera och samhällsvetenskaplig forskning för att diskutera ekonomiska styrmedel, lagstiftningsproblematik, interdisciplinära studier av effektiva riskreducerande åtgärder och anpassningsåtgärder, flaskhalsforskning, fokus på komplexa system etccetera. Men det behövs också konkret teknisk forskning och utveckling för att utveckla bland annat nya energisystem, ny energisnål teknik och batteriforskning. Faktum är att den klimatomställning som görs i samhället är beroende av en stark forskning kring åtgärder och effekter. Vi behöver skynda på utvecklingen av förnybara fordonsbränslen. Utvecklingen av effektivare tillverkning av biogas och etanol har gått framåt i och den utvecklingen måste fortsätta liksom utvecklingen av elektrifierade fordon och hybridsystem. Den andra stora miljöfrågan är biologisk mångfald. De ekosystem som mänskligheten är beroende av för produktion av mat, vatten och ren luft står och faller med artrikedomen. När FN gav ut rapporten of Ecosystem and Biodiversity (TEEB) som visade att den biologiska mångfalden även kan ses ur ett nationalekonomiskt perspektiv så har forskningen om biologisk mångfald också breddats till att blir mer tvärvetenskaplig. Men självklart återstår mycket grundläggande naturvetenskaplig och ekologisk forskning för att förstå hur ekosystemen påverkar oss när dess motståndskraft minskar på grund av utarmning av artrikedomen. Begreppet resiliens får en allt starkare innebörd när forskningen om den biologiska mångfalden och ekologin kopplas till forskningen om klimatförändringarna. Kemikaliespridningen och det mycket stora antal kemikalier som vi sprider omkring oss innebär en ökad risk och ställer krav på ny forskning kring kemikalier och dess effekter. ökar kunskapen ständigt kring de kombinationseffekter av olika kemikalier som var okända. De hormonstörande kemikalierna har också uppmärksammats och här behövs ny forskning för att klarlägga riskerna och påverkan på den mänskliga reproduktionen. Genom olika produkter sprids kemikalier över hela världen trots att kunskapsläget ibland brister. Vi vill inrätta en mellanstatlig kemikaliepanel i likhet med FN:s klimatpanel. Det behövs för att beslutsfattare världen över ska få ett bättre kunskapsunderlag. Panelen ska bestå av oberoende forskare som kan arbeta med alla aspekter av kemikalier och deras betydelse för människor och miljö. , tillsatt av den tidigare socialdemokratiska regeringen, föreslog i sitt slutbetänkande en kraftfullt utökad forskningsinsats för att komma till rätta med de allvarliga havsmiljöproblemen. En havsmiljöforskning kan omfatta en rad olika områden och ge betydelsefullt stöd i vår strävan att uppnå de nationella miljökvalitetsmålen för havsmiljön. Vi har varit starkt kritiska till regeringens nedläggning av () samt hur regeringen har skött nedläggningen. Vid nedläggningen borde regeringen ha analyserat och säkerställt hur inledda forskningsprojekt och utbildningar skulle kunna slutföras. har bedrivit världsledande forskning inom en mängd arbetsrelaterade områden, vilket har spelat en stor roll för att få fram modeller för en god arbetsmiljö. har även bedrivit forskning om hur ohälsa kopplad till dålig arbetsmiljö kan förebyggas. Avvecklingen av innebär att den arbetsrelaterade forskningen nu snabbt nedmonteras och ett stort kunskapskapital har gått till spillo. och är de enda EU-länderna utan ett arbetslivsinstitut. Regeringens senaste forskningspolitiska proposition säkerställde inte forskningen om arbetslivet. Den ersätter inte alls de förlorade resurser som försvann vid nedläggningen av . Att arbetslivsforskningen inte ges tillräckliga anslag kan bli ett kvitto på att den borgerliga regeringens nedskärningar i välfärdssystemen kommer att bli svårare att utvärdera. Konsekvensen blir att vi kommer att sakna en överblick av läget och utvecklingen i arbetslivet. Det kommer att drabba människors arbetsmiljö när den kunskapsutveckling genom forskning som skulle kunna ge dem ett bättre arbetsliv inte kan fortsätta. Vardagens tunga problem i arbetslivet kräver en flervetenskaplig forskning i nära samverkan med arbetsmarknadens parter. Svensk arbetslivsforskning har haft förmågan att skapa värden för samhället, företagen och individen. Regeringens förslag till finansiering av arbetslivsforskning är otillräckligt. Vi ser enskilda lärosätens möjlighet att prioritera tvärvetenskap och arbetslivsforskning som en av de utvägar som måste till för att återupprätta arbetslivsforskningen. Inom ramen för de ökande anslagen till universitet, högskolor och forskningsråd bör detta vara möjligt. En översyn av möjliga framtida strukturer bör göras. Humanioras och samhällsvetenskapernas insikter och färdigheter genomsyrar samhällets alla verksamheter. Därför är satsningar på humaniora och samhällsvetenskap fundamentalt för samhällets utveckling. Det gäller inte minst demokratin. Statsvetenskaplig forskning ger oss kunskap om hur människors preferenser mest rättvisande kan omvandlas i politiska beslut och hur alla grupper i samhället kan inkluderas. Juridisk forskning, för att ta ett annat exempel, utvecklar lagar och rättväsende så att rättssäkerheten kan stärkas. Men humaniora och samhällsvetenskap är också avgörande i en modern ekonomi. Forskning om människors beteende ger lärdomar som behövs för såväl utvecklingen av vården och omsorgen som innovationer inom tjänstesektorn och varuproduktionen. Språkforskarnas bidrag till kommunikationen och historikernas perspektiv kan användas och används inom alla samhällssektorer. Människors möjligheter att förstå skeenden, utvecklas tillsammans och tillägna sig konsekvenserna av globaliseringen ökar med god samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning. Konstens betydelse och påverkan i samhällsutvecklingen ska inte underskattas och om detta ska vi också kunna forska. Humaniora och samhällsvetenskap drar ofta det kortaste strået då dess betydelse för kommersialisering och utveckling av nya tjänster och varor underskattas, vilket ger att dessa vetenskapsområden inte kan attrahera samma omfattning av externa medel. Staten måste alltid ha ett särskilt ansvar att värna och utveckla de forskningsområden som inte på samma sätt som andra är kommersialiserbara eller på andra sätt kan attrahera externa medel. Utbildningsvetenskaplig forskning ska stärka skolans kunskapsuppdrag För att ska ha en högkvalitativ förskola, skola och vuxenutbildning krävs också att undervisningen och de pedagogiska metoderna står på solid vetenskaplig grund. En stärkt utbildningsvetenskaplig forskning av högsta vetenskapliga kvalitet har därför en stor strategisk betydelse. Den utbildningsvetenskapliga forskningen ska bedrivas i nära anslutning till lärarutbildningen och svara mot behov inom lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten. Vi kan konstatera att lärarutbildningen jämfört med andra högskoleutbildningar fortfarande har alldeles för få disputerade lärare. Vi menar också att den praxisnära forskningen med relevans för lärares yrkesverksamhet och förskolans, skolans och vuxenutbildningens behov fortfarande har för liten omfattning. Det fordras mer forskning som utvecklar användbar kunskap för skolans verksamma. Därigenom kan såväl kvaliteten som effektiviteten i lärares arbete öka. Vi anser att behovet av utbildningsvetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning är stort. Därför vill vi att utbildningsvetenskaplig forskning ska utvecklas, både i omfång och i kunskapsöverföringen från forskning till verksamhet. Ska den politiska nivån och myndigheter kunna göra rätt prioriteringar måste problembilden och effektiviteten i olika åtgärder vara dokumenterad och styrkt. För att utveckla svensk förskola, skola och vuxenutbildning och den pedagogiska yrkesverksamheten krävs mer av utbildningsvetenskaplig forskning som utvecklar ett mer gediget vetenskapligt förhållningssätt bland såväl lärarstuderande och lärarutbildare som lärare och pedagoger. Fler yrkesverksamma lärare bör också ges möjlighet till egen forskning som en del av eller parallellt med eget arbete. En utbildningsvetenskaplig forskning av högsta vetenskapliga kvalitet ska ha såväl en tvärvetenskaplig profil som en disciplinär profil. Båda riktningarna är nödvändiga för att ta fram ny kunskap. Vi anser också att samverkan och forskarutbyte på internationell nivå är prioriterat och bör öka. ställde sig ett enigt utbildningsutskott bakom ett yrkande från oss socialdemokrater, ett yrkande som säger att skolforskningen behöver utvecklas. Ett enigt utskott anser att regeringen bör vidta åtgärder så att de forskningsinstitutioner som bedriver skolforskning får en förstärkt och förtydligad samverkansuppgift för att garantera att nya forskningsresultat verkligen vidareförmedlas till dem som är verksamma i skolan och att kunskaperna omsätts i praktiken. Vidare säger utbildningsutskottet att fler yrkesverksamma lärare bör ges möjlighet till egen forskning som en del av eller parallellt med ett eget arbete (UbU12).