ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02MJ338 · 2011-09-27 00:00:00 — Skrotning av färdiganvända båtar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta för båtägare att skrota färdiganvända båtar. dumpas en mängd färdiganvända båtar. Anledningen till detta är att det finns få skrotningsplatser och att dessa är dyra. Med dessa båtar dumpas även giftiga batterier och miljöfarliga plaster och färger. Det finns således få incitament att skrota gamla båtar på ett miljövänligt sätt, liksom att det finns få incitament för producenter att ta fram båtar som är mer resurssnåla och innehåller färre miljöfarliga ämnen. Ett system som uppmuntrar till ett ökat både konsument- och producentansvar skulle minska den miljöpåverkan som färdiganvända båtar har på vår natur, liksom att det skulle underlätta för ansvarfulla båtägare att på ett miljövänligt sätt avyttra sin gamla båt. Regeringen bör därför se över möjligheterna att underlätta för båtägare att skrota sina färdiganvända båtar.
mot · GZ02MJ345 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en statlig djurvälfärdsersättning. Grisbönderna i förlorar stora summor på grisarna de föder upp. Siffror från Grisföretagare visar ett fortsatt underskott på 222 repektive per smågris respektive slaktgris (). Detta har lett till en omfattande nedläggning av lantbruk runt om i vårt land, inte minst söderut. En avgörande orsak till situationen är prisdumpningen av tysk- och danskproducerat kött, sedan och stängt gränsen för griskött från EU efter den tyska dioxinskandalen. Dessa grisar har inte fötts upp efter de stränga regler som våra svenska bönder måste rätta sig efter, och sättet som lagen om offentlig upphandling används på premierar ofta pris men inte djurens välmående. Detta gör att inte minst svenska skolor, sjukhus och restauranger ofta lagar mat på billigare fläsk- och charkvaror från och . Enligt grisuppfödarna står bara det svenska djurskyddet för ett prispåslag på per kilo jämfört med det tyska och danska, och till detta kommer kraftigt stigande foderkostnader . Till detta kommer att slaktavgiften länge haft en överbeskattning, som på ackumulerad nivå ligger gott och väl på . Detta är dock tillrättat . Dessvärre finns det inte heller något krav på ursprungsmärkning, och det har till och med rapporterats att tyskt kött märks som svenskt innan det nått butikernas köttdiskar. Olika villkor försvårar för de svenska producenterna att konkurrera med annat än kvalitet. ser vi nu hur självförsörjningsgraden minskar när så många grisgårdar tvingas lägga ned, vilket i sin tur utarmar landsbygden. Det är positivt att håller en hög nivå vad gäller djurskyddet, men när detta påverkar priserna så att alltmer av det kött som används ändå kommer från länder med betydligt lägre krav, måste något göras. Vi kan inte heller längre stillasittande betrakta hur lantbruk efter lantbruk läggs ner. har goda initiativ tagits, såsom att undersöka möjligheten att omfördela ersättningar inom Landsbygdsprogrammet till åtgärder för djurskydd. Utifrån de högre krav svensk lagstiftning ställer är det nu nödvändigt att en förändring sker som stärker de svensk grisböndernas konkurrenskraft. Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag om hur en statlig djurvälfärdsersättning konkret kan införas.
mot · GZ02MJ347 · 2011-09-28 00:00:00 — Bekämpning av mygg i nedre tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om femåriga tillstånd för myggbekämpning i områden som är drabbade av massförekomst av mygg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om generellt godkännande av BTI/Vectobac G. Den problematiska situationen med mygg i nedre tycks ha blivit en följetong som har svårt att finna sin lösning. När regeringen fattade beslut om bekämpning under den gångna säsongen, åtföljdes det av en kravskrivelse om extraordinära insatser i form av uppföljning av faunan före och efter bekämpningen. Genom kravet belastades myggbekämpningsprojektet med kraftigt ökade kostnader för ytterligare personal, införskaffandet av ett stort antal insektsfällor och drift. Uppföljningens utformning var direkt hämtad från en utredning där författarna själva tydligt visade att de bara presenterar ett förslag som krävde diskussion före igångsättning. Förutom kraftig fördyring innebär avsaknaden av dialog att utformningen till dels är direkt felaktig i relation till vad som ska studeras. vet vi dock, utifrån svenska och internationella erfarenheter, att inga andra än stickmyggslarverna påverkas av bekämpningen vid den dos som används i . Även om man aldrig kan utesluta att någon organism kan påverkas av bekämpningen, finns det av forskning inget som tyder på att det finns risk för några betydande miljöeffekter. Därför är det beklagligt att verksamheten med att bekämpa myggen inte ges längre framförhållning än . måste regeringen ta beslut trots att problemet återkommer , förutom torrår. Vi vet nu också att det krävs ett nationellt ansvarstagande, då den s.k. sticticus-myggan nu sprids till andra delar av landet i ökande utsträckning. Varför då lägga så stort fokus på att undersöka bekämpningsmedlet BTI/Vectobac G, som om och om igen visar sig vara ofarligt för alla utom myggen. Jag menar att tillståndet att sätta in BTI/Vectobac G i nedre och andra platser där myggen invaderar, bör vara åtminstone femårigt och bekämpningar kunna sättas in som vore det fråga om brand det vill säga omgående vid behov och utan att yttrande först ska inhämtas från alla berörda myndigheter och instanser. Självklart borde även BTI/Vectobac G godkännas av Kemikalieinspektionen på mer generell basis för den typ av bekämpning som krävs i nedre något som tycks vara självklart i andra länder som använder sig av det.
mot · GZ02MJ348 · 2011-09-27 00:00:00 — Effektivare process vid miljöprövning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn med syfte att effektivisera processen vid miljöprövningar. Den miljömässiga prövningen i samband med olika företagsinvesteringar eller nya prospekteringar kan bli mycket lång och tidsödande. Den utdragna processen kan innebära att för företagen, och därmed för , viktiga investeringar i värsta fall aldrig genomförs. Om man dessutom tar hänsyn till den uteblivna tillväxt som blir följden av att ett projekt inte kommer till stånd , innebär det stora samhällsekonomiska förluster. Komplicerade ansökningar måste få ta tid med tanke på de konsekvenser den presumtiva investeringen kan få för människor och miljö, men med tanke på att besluten sedan kan överklagas i flera led blir tiden orimligt lång. fick till exempel vänta 22 månader på ett ursprungligt miljötillstånd som sedermera har återkallat. Detta är inte rimligt. Motsvarande problematik har funnits inom planerings- och beslutsprocessen för större infrastruktursatsningar. I det fallet har regeringen låtit en utredning ge förslag på lösningar för att finna en effektivare planprocess som förhoppningsvis snart realiseras. En liknande översyn borde om möjligt ske på miljöområdet med syfte att avsevärt korta beslutsprocesserna och att minska den administrativa hanteringen, men med bibehållen respekt för miljön och möjligheten till insyn för allmänheten.
mot · GZ02MJ350 · 2011-09-22 00:00:00 — Växtskyddsmedel och lika villkor för företagarna inom de gröna näringarna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beaktandet av miljökonsekvenser av export av växtskyddsmedel bör införas som en del i Kemikalieinspektionens uppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att säkerställa att berörda medlemsstater harmoniserar tolkningen av den nya växtskyddsmedelsförordningen i fråga om godkännande och utfasning av växtskyddsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av lika villkor för företagare inom de gröna näringarna. Att det finns ett heltäckande och effektivt växtskydd vid odling av trädgårds- och jordbruksprodukter är en viktig samhällsfråga. För att trygga livsmedelsförsörjningen måste ibland växtskyddsmedel användas eftersom skadegörare och ogräs angriper odlade grödor. Skadan de orsakar kan bli mycket omfattande. Vid all odling är växtskyddsåtgärder av olika slag därför nödvändiga. Medlen bidrar till en ökad produktivitet med goda och jämna skördar samt konkurrenskraftiga priser på livsmedel, foder och annan biomassa. En god kvalitet för människors och djurs hälsa grundläggs genom sortval och odlingsteknik, men kan säkras med växtskyddsmedel och rätt lagring. Problemet är att delar av den svenska odlingen framöver kommer att sakna tillgång till ett effektivt växtskydd. Exempel på detta är hantering av ogräs i morots-, lök- och jordgubbsodling, insekter i fruktodling, jordloppor i våroljeväxtodling och rapsbaggar som är resistenta. Riskerna för utveckling av resistens kommer allmänt att öka då antalet verkningsmekanismer endast blir ett fåtal eller i värsta fall en enda. Problemet är bland annat att Kemikalieinspektionen (KemI) som ansvarar för processen om godkännande av växtskyddsmedel i inte längre tar hänsyn till produktionens behov av ett speciellt växtskyddsmedel. gjordes alltid en risk- och nyttobedömning men KemI menar att inte längre medger det. Andra länder gör dock en annan tolkning. Ett högaktuellt exempel är svensk odling av lök, morötter, palsternacka och bruna bönor. Där har användningen av de två viktigaste växtskyddsmedlen förbjudits i från och med odlingssäsongen 2011, medan medlen är fortsatt godkända i de flesta europeiska länder. Odlarna själva arbetar för att hitta alternativa lösningar, men trots av studier i fältförsök har man inte kunnat finna vare sig nya effektiva växtskyddsmedel eller mekaniska metoder som fungerar. Risken är uppenbar att svenska jordbrukares konkurrenskraft minskar och att vi därmed riskerar att tappa produktion inom landet. Vi riskerar dessutom att exportera miljöpåverkan och hänvisa konsumenter till att köpa importerad lök och bruna bönor som då har producerats med hjälp av de medel som är förbjudna i . Vilken miljönytta som vi då har uppnått kan förstås diskuteras. I synnerhet som svenskt lantbruk redan jobbar hårt för att minimera användningen av kemikalier och för att stoppa läckage till omgivande miljö.
mot · GZ02MJ351 · 2011-09-21 00:00:00 — Tillsyn på livsmedelsområdet och följder för företagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om myndigheters tillsyn på livsmedelsområdet och följder för företagen. Myndigheters tillsyn är ett viktigt instrument för att kontrollera att lagar och regler efterlevs. Konsumenter ska till exempel ha tillgång till säkra och pålitliga livsmedel som är rätt märkta. Därför är arbete med att kontrollera livsmedelshygien och tillsyn av livsmedelsanläggningar en viktig verksamhet. finns signaler om att myndigheternas kontrollfrenesi på området har ökat. Det finns exempel på småskaliga slakterier som från till ett annat har debiterats för fler kontrolltimmar än föregående år trots att den kontrollerade verksamheten i sig bedrivs i samma omfattning och utan krav om extrakontroller. Vad som föranleder den intensifierade kontrollverksamheten är oklart. Men läser man i föreskrifter om avgifter för offentlig kontroll, prövning och registrering (LIVSFS 2006:21) framgår det att myndigheten själv kan fastställa kontrolltid, vilken tillsammans med en fastställd timtaxa ska motsvara myndighetens faktiska kostnader för kontrollen. Denna typ av fasta avgifter kan få mycket märkliga effekter, vilket naturligtvis blir extra tydligt i mindre företag. Självklart ska kraven på livsmedelshygien vara högt ställda i alla livsmedelsanläggningar. Men lika självklart torde det vara att företagen inte ska betala för mer kontrolltid än som faktiskt genomförs på företaget ifråga. Avgifterna bör därför baseras på myndighetens nedlagda tid för kontrollverksamheten ifråga och inte vara fasta. Dessutom bör den nedlagda tiden för kontrollverksamheten redovisas. Ett annat problem som berör tillsynsverksamhet på livsmedelsområdet är att den kommunala tillsynen varierar stort över landet. Detta är inte bra och ger upphov till misstro och tvivel hos företagarna då tolkningen och tillämpningen av lagstiftningen kan skilja mellan olika kommuner och till och med mellan olika inspektörer i samma kommun. förklaras detta med bristande kompetens och erfarenhet. Men det är inte en godtagbar motivering. För innebär dylika tillkortakommanden att företagare och enskilda kan drabbas på ett oacceptabelt sätt. Tidskriften gjorde 2010 en undersökning bland 1 120 ledande personer inom privat och offentlig restaurangnäring. Undersökningen gällde bland annat olikheter i kommunernas sätt att tolka lagen. av de tillfrågade ansåg att tillsynen sker på lika villkor. Det är inte rimligt.
mot · GZ02MJ352 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av skogsvårdslagen. Skogsägare är mycket styvmoderligt behandlade. Äganderätten är kraftigt inskränkt och statens myndigheter styr upp såväl vad som får planteras och hur plantering ska ske som hur avverkning får ske. Det är inte rimligt. Självklart måste markägarna själva få bära ansvaret för skötseln av sin skog, och det utan statliga detaljregleringar. Liknande motioner har behandlas av tidigare, men frågan är principiellt viktig eftersom möjligheterna att bruka skogen efter eget omdöme är starkt begränsade för den enskilde skogsägaren. Såväl rättsfall som motiveringen i betänkande 2010/11:MJU13 visar att uttolkningen av lagen är snäv när det gäller skogsägarens inflytande och makt att bruka sin egen skog. Precis som i den jämförbara jordbruksnäringen måste också skogsägare ges möjlighet att bedriva och utveckla sitt skogsbruk för framtiden. Samhällets nya behov av till exempel bioenergi kan vara svårt att förena med skogsvårdslagens inriktning på virkesproduktion. Skogsvårdslagen bör om möjligt ses över så att skogsägare kan få friare händer att själva utveckla sitt ägande.
mot · GZ02MJ353 · 2011-09-29 00:00:00 — Gässens påverkan på miljön tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gässens negativa påverkan på bl.a. jordbruksmark. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn för att kunna följa upp hur problematiken med gäss utvecklar sig. Problem med olika arter av gäss är stora runt om i vårt land. Från i princip alla län finns det många medierapporter om gässens härjningar och skadeverkan i jordbruksgrödor, parker och vid badplatser. Utan tvekan kan gäss vara ett mycket stort gissel för lantbrukare som ger kännbara ekonomiska konsekvenser, men de är också en sanitär olägenhet för allmänheten. Det är därför viktigt att på olika sätt begränsa populationernas storlek som överlag har ökat rejält . Det finns ett upparbetat system för att hantera problemen. Skadeförebyggande arbete i form av allmän jakttid, skrämselåtgärder och skyddsjakt är inrättade men löser inte alltid problemen på ett tillfredsställande sätt. Många lantbrukare är förståeligt uppgivna över den syn de möter efter att en flock på tusentals fåglar har intagit, förorenat och betat av markerna. De flesta lantbrukarna låter också bli att anmäla de skador som uppkommer. Reglerna anses för krångliga och arbetet för tidsödande för den ringa ersättning som utgår, och lantbrukarna vill istället få möjlighet att skjuta av mycket mer gäss. För att få en bättre uppfattning om mörkertalet av anmälningar, problemets verkliga omfattning och hur väl de åtgärder som är i drift fungerar, anser undertecknade att regeringen bör uppmärksamma problemen.
mot · GZ02MJ354 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte bör fastställa nationella mål för ekologisk produktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statens extrastöd till ekologisk produktion ska slopas. Allt fler gör anspråk på och världens jordbruksmark. Spannmålslagren i världen minskar som den växande befolkningen ökar efterfrågan på densamma. Oljebristen och ett växande klimathot ökar efterfrågan på biobränslen, kommunerna vill ha tomtmark för att få nya invånare etc. Vi måste alltså odla mer och effektivare för att klara vår miljö och mätta den växande befolkningen. har vi i riksdag haft mål om att av landets jordbruksmark ska drivas ekologiskt. Ett mål som går stick i stäv med de globala utmaningarna som nämnts ovan eftersom vi vet att den ekologiska odlingen bara förmår producera av en normalskörd vid konventionell odling. Att satt upp detta mål kan också vilseföra konsumenterna, genom att det kan skapa en förtäckt känsla av att ekologisk produktion och ekologiskt odlade livsmedel skulle vara mycket bättre för klimatet, miljön och hälsan än de livsmedel som produceras i konventionell odling. Det är en olycklig och orättfärdig motsättning som målas upp för konsumenterna, i synnerhet som det svenska jordbruket är världsledande på såväl miljöområdet som djurskyddsområdet. För faktum är att det inte finns någon entydig forskning som visar att den totala klimat- och miljönyttan blir bättre med ekologisk odling. Tvärtom har ett antal forskare vid hävdat motsatsen. har det betalats ut mycket extra stödpengar till eko-producenter. Det första statliga stödet lanserades , men trots att det ekonomiska stödet lockat många att ställa om till ekologisk produktion drivs fortfarande av odlingsarealen konventionellt. Detta trots att priset för ekologiskt odlade jordbruksprodukter är betydligt högre än för konventionella produkter och trots att lönsamheten i ekologisk produktion är god och i många fall bättre än i konventionell livsmedelsproduktion. För oss som tror på marknadskrafterna är det självklart att det ska finnas ekologiska livsmedel eftersom konsumenterna efterfrågar det. Ekologiska livsmedel är mycket populära och försäljningssiffrorna för produkterna pekar stadigt uppåt. I en Sifo-undersökning visar det sig att av oss konsumenter köper ekologiskt så ofta vi kan, och att ytterligare hälften av oss köper ekologiska varor . Det är som svarar att de aldrig har köpt ekologiska varor. Med hänvisning till ovanstående anser undertecknad att det är hög tid att den ekologiska produktionen inte längre ska särbehandlas utan delta på marknaden under samma förutsättningar som konventionellt odlade livsmedel. Ekologisk odling kan och bör klara sig på egna meriter. Det är därför hög tid att den också gör det och att staten slopar de särskilda stöd som går till ekologisk produktion.
mot · GZ02MJ361 · 2011-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att se över frågan om ett totalförbud mot taggtråd. Att ha taggtråd runt hästhagar är förbjudet, men det är ännu tillåtet att ha taggtråd runt kohagar. Det är inte rimligt. Taggtråd skadar såväl tamdjur som vilda djur och människor. Rådjur och älgar ligger illa till men också fåglar fastnar i och skadas av taggtråd. Visserligen finns det markägare och bönder som självmant byter taggtrådsstängslet i kohagarna mot elstaket, men det finns inga regler som säger att det måste vara så. har tidigare drivit frågan om att totalförbjuda användandet av taggtråd, men säger nu att frågan är aktuell. Men taggtråd är omodernt och medför en ökad skaderisk för djur och människor och bör därför se över möjligheten att ge i uppdrag att se över frågan om ett totalförbud av taggtråd. Övergångstiden bör anpassas så att inte lantbruksföretagen drabbas oskäligt.
mot · GZ02MJ362 · 2011-09-22 00:00:00 — Lag om märkning av katter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att införa en lag om märkning och registrering av katter. Katten hör tillsammans med hunden till vanligaste sällskapsdjur. Ändå finns i över 100 000 katter som är övergivna, aldrig har haft ett hem eller som på annat sätt far illa. Katten har av tradition haft ett lågt ekonomiskt värde, vilket gör att den av alltför många behandlas som en slit-och-släng-vara som man gör sig av med när man är intresserad av den. Så kallade sommarkatter, katter man skaffar som semesterförströelse och som sedan lämnas åt sitt öde när semestern är slut, är djurplågeri eftersom en katt inte klarar sig på egen hand. De övergivna katterna utsätts otvivelaktigt för ett kraftigt och utdraget lidande och går ofta en plågsam död till mötes på grund av svält, obehandlade parasitangrepp, infektioner eller skador. Vi har i ett antal organisationer som tar hand om övergivna eller misshandlade katter. Resurserna för denna verksamhet är i huvudsak uppbyggda av gåvomedel och ideell verksamhet. Resurserna är därför alltför knappa och täcker inte de stora behov som finns. Kattens värde och status måste uppvärderas. Katter har rätt att leva ett tryggt och bra liv. En långsiktig lösning på problemet är lagstiftning om obligatorisk märkning och registrering av alla katter. En bortsprungen eller övergiven katt kan då spåras till sin ägare. Vi har svårt att tänka oss att släppa ut våra hundar och hästar i hopp om att de ska klara sin egen försörjning. Man överger inte ostraffat en hund eller häst så att den svälter ihjäl och det finns en lag om märkning av hundar. Men tusentals katter överges och lämnas åt sitt öde . Då bör det i konsekvensens namn även finnas en lag om märkning av katter. När den nuvarande regeringen behandlade propositionen om lagen om registrering av hundar och katter lyftes frågan om märkning och registrering av katter helt sonika bort ur propositionen. Det visar att man inte alls har uppfattat problemet med övergivna eller bortsprungna katter, trots att det helt klart står i strid med djurskyddslagen att utsätta ett djur för lidande. Att överge sin katt och låta den försörja sig och skaffa skydd på egen hand är alltså ett brott mot lagen, och ägaren kan rent teoretiskt ställas till rättsligt ansvar för att ha brustit i sin vård av och omsorg om katten. I de allra flesta fall kan man dock inte ställa ägaren till svars eftersom man inte vet vem det är. Det är alltså lätt att utan påföljd överge sin katt. Detta är en stor och allvarlig brist i vårt rättssamhälle. Det är en stor brist att ett välfärdsland som inte har en tillräcklig lagstiftning för ett av våra vanligaste husdjur. Därför bör regeringen utreda möjligheten att införa en lag om märkning och registrering av katter.
mot · GZ02MJ363 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rovdjurscentrum. Spridningen av våra stora rovdjur varierar i landet och så också debatten om rovdjurens vara eller icke vara. Debatten är emellanåt intensiv och informationen om våra rovdjur är därför en central fråga för en bred acceptans hos allmänheten för våra rovdjur. Den svenska rovdjurspolitiken har utretts ett antal gånger. Enligt det senaste riksdagsbeslutet är både licensjakten och en utsättning av t.ex. vargar i vissa regioner den nya heta frågan i debatten. Därför är det av stor vikt att regeringen fortast möjligt klarlägger rovdjurscentrumets uppgifter och framtida finansiering. De befintliga centrumen i och samt det planerade tredje centrumet i behöver klara riktlinjer som opartiska informatörer för allmänheten. Per (S)