mot · GZ02U297 · 2011-10-04 00:00:00 — Piratverksamhet i världens farvatten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om återupptagna militära insatser i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att beväpna handelsfartyg som går i farvatten med piratverksamhet. I takt med den ökade globaliseringen i världen och roll som exportnation får vår sjöfart en allt mer central roll i upprätthållandet av vårt välfärdssamhälle. Handeln mellan länder integrerar och förenar. har världens handel ökat snabbare än den globala tillväxten. Det välstånd vi har är helt beroende av en globalt fungerande handel, och av den handeln är sjögående. Utanför har piratverksamhet plågat sjöfarten och denna verksamhet eskalerar i omfattning. På ett område lika stort som hela EU rör sig snabba skiffbåtar, ofta förklädda till fiskebåtar och i allt högre grad opererande från moderskepp. Piratverksamheten är lukrativ och möjliggör ett lyxliv som annars är svåruppnåeligt i främst det dysfunktionella . Kapningen av fartyg syftar till att begära lösensummor för människor och materiel om inte materielen kan avyttras direkt. Området runt är ett av världens mest trafikerade farvatten. Cirka 25 000 passager görs av handelsfartyg i detta område. fanns det 529 civila sjömän och 24 handelsfartyg i piraternas våld. kapades 61 fartyg med 1180 sjömän ombord. Antalet anfall och kapningar har ökat och ser inte ut att minska. Inte bara stora oceangående handelsfartyg drabbas, svårt ansatta är också regionala fiskare. För de internationellt opererande rederierna måste den ökade risken innebära ett kostnadstillägg uppgående till mellan . Kostnadstillägget hamnar i slutändan hos konsumenterna. Den norska rederiföreningen beräknar att piratverksamheten utanför har kostat 12 miljarder USD, varav huvuddelen är för de internationella bevakningsoperationerna. Betydligt värre är dock säkerhets- och arbetsmiljörisken som pirathotet utgör för de sjömän som och veckor färdas genom osäkra vatten. Ingen bransch skulle acceptera att arbeta under förhållanden av det här slaget . välstånd beror mycket på det faktum att vi är en framgångsrik exportnation med stark frihandelstradition, å andra sidan utsätts många sjömän för ett lidande och en oacceptabel brist på säkerhet på sina arbetsplatser för att skall njuta frukterna av frihandel. Därför har en moralisk skyldighet att agera mot denna piratverksamhet. Fartygen bordas och beskjuts av förbrytare helt utan förpliktelser till krigskonventioner. Beskjutningen är emellanåt tung. När BW besköts med pansarskott , var hon lastad med gas. Förutom de fatala konsekvenserna en antändning skulle innebära, är miljökonsekvenserna svåra att överblicka. Att behöva anlita privata säkerhetsstyrkor för att skydda sin personal och sina varor saknar motstycke för vanliga handelsmän. Flera rederier tvingas dock nu beväpna sina handelsfartyg med inhyrd säkerhetspersonal. Länder som och accepterar att handelsfartygen kan få beväpnas. Nato stödjer de internationella insatserna utanför genom Operation . bidrar där bland annat med skeppet och med helikoptrar samt med upp till 10 stabschefer. olika ministerier, bland annat justie- och utrikesministeriet, har tagit fram en strategi för dansk insats mot pirater 20112014, där man bland annat vill främja en internationell koordinering på piratbekämpning, uppbyggnad av kustbevakningsfunktioner i regioner samt fängelsekapacitet i Somaliland och Puntland. Sedan EU inledde Operation i har deltagit i insatser. I den senaste insatsen hade en ledande roll från stabsfartyget , varifrån helikopter också kunde sättas in för spaningsinsatser. Insatserna från olika länder till skydd för sjöfarten är trots sin omfattning otillräckliga för att stävja piratverksamheten. I syfte att garantera säkerheten till havs, bör återuppta aktiva insatser i regionen till skydd för sjöfarten. Detta kan ske genom att man sänder en del av de korvetter som finns inom marinen och ger dem uppdraget att operera i farvattnet tills piratverksamheten upphört. har 11 korvetter och ett stabsfartyg. Alla ligger fast förtöjda i hemmavatten. Att några av dem sänds till pirataktiva farvatten för att bistå våra handelsfartyg är ingen främmande tanke. När försvaret genomförde sin ominriktning, som har fortgått , innebär detta att vi skall ha ett försvar som är internationellt användbart här och . Att skydda handelssjöfart från pirater är en uppgift som ligger exakt i den beskrivning av vad Försvarsberedningen har föresatt sig att försvaret skall kunna göra. Försvarsbudgeten är på och möjligheterna att använda de fartyg som finns till att försvarara handelsfartyg bör undersökas. En annan åtgärd som bör övervägas är att beväpna en del handelsfartyg i avskräckande syfte. Piraterna har bra koll på vilka båtar som är beväpnande. lämnades en utredning till regeringen av utredaren , sjösäkerhetsdirektör på , om piratverksamheten. Utredaren pekar mycket klart på allvaret i frågan och föreslår att följer efter och som tillåter civilt beväpnade vakter. Detta skulle kunna ske efter ett myndighetsbeslut. Den ansvariga myndigheten kräver ett beslutsunderlag, ett s.k. risk-assesment från de rederier som beslutar om att sätta ombord vakter. För att snabbt skall kunna komma fram i frågan föreslår utredaren att svenska fartyg ges undantag från den svenska vapenlagstiftningen och lagen om vaktbolag. Detta bör göras för att det är oklart om dessa lagstiftningar kan tillämpas ombord på svenskflaggade fartyg som seglar på internationellt vatten. IMO beslöt på MSC 89 i piratfrågan om s.k. interrim guidance som reglerar ansvarsområden mellan flaggstat och rederi/fartyg. Där regleras också kriterierna som gäller för ombordtagande av civilt beväpnade vakter, dvs. urvalskriterier av både vaktbolagen och vakterna. Dessa regler som skapats av IMO är det som bör efterlevas av . Det gör redan och . Det är dags nu att politiskt visa handlingskraft och bistå vår handelflotta genom att kraftfullt medverka till att lösa problemet med piratverksamheten.