mot · GZ02Fi240 · 2011-10-05 00:00:00 — Åtgärderna ska vara inriktade på de aktuella kompetensbehov arbetsgivarna har, på såväl gymnasial som eftergymnasial nivå. Syftet ska vara att föreslå åtgärder som har största möjliga sysselsättningseffekt, givet de resurser kommissionen får till sitt förfogande. Kommissionen ska också kunna ge stöd till arbetsgivare som anställer personal för att bidra till kompetensutveckling inom företagets regi. Kommissionen ska också få i uppdrag att analysera vad som kan göras för att öka söktrycket till utbildningar som bedöms som strategiska för näringsliv och offentlig sektor, men som har svårt att fylla sina utbildningsplatser. Kommissionen ska bestå av företrädare för näringslivets branschorganisationer, små och stora företag, kommuner, stat och fackföreningar. Vi vill öka antalet platser inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen med inriktning mot bristyrken utöver vad regeringen föreslagit och satsar för åren 20122015 för ytterligare ca 4 600 platser med inriktning mot bristyrken. Med en snabbt föränderlig arbetsmarknad med ökande kompetenskrav blir det allt mer otidsenligt att bara vissa få utvalda yrkesutbildningar bedrivs som arbetsmarknadsutbildning trots att efterfrågan på även andra utbildningar är stor på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsutbildning är en dyr form av utbildning, i allmänhet avsevärt dyrare än reguljär utbildning och utbudet är med nödvändighet begränsat. finns det stora möjligheter att inom ramen för yrkesvux, , vuxenutbildning och även inom vissa högskoleutbildningar skapa utbildningsmöjligheter som passar väl till den kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden. Vi föreslår därför att Arbetsförmedlingen ges möjlighet att i en utvärderingsbar försöksverksamhet bevilja arbetslösa möjligheter att studera inom den reguljära utbildningen med samma villkor som inom arbetsmarknadsutbildningen, dvs. med samma ersättningsnivå. Utbildningen bör kunna bedrivas under maximalt ett läsår. Besluten måste grundas på en individuell bedömning och en individuell handlingsplan där tidigare utbildning, validering av befintlig kompetens och en bedömning av individens jobbchanser efter utbildning blir avgörande. Det kan synas som en paradox av hög arbetslöshet att vi kommer att ha betydande generella problem med tillgången till arbetskraft, detta till följd av den demografiska omställning som är nära förestående. Generationsväxlingen kommer att utgöra en stor utmaning, eftersom tillskottet av arbetskraft stagnerar om nuvarande förutsättningar består avseende arbetskraftsdeltagande. sker extra stora pensionsavgångar från arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen har redovisat en analys av hur avgångarna påverkar olika branscher och regioner framöver. växer arbetskraften av demografiska skäl endast i storstadslänen medan den minskar i stora delar av övriga landet. Vissa branscher och regioner kommer sannolikt att drabbas av betydande rekryteringsproblem, främst . Sammantaget beräknas omkring 1,6 miljoner personer lämna arbetslivet av åldersskäl , vilket är 250 000 fler åldersavgångar än under de gångna 15 åren. i modern tid kommer antalet nytillträdande ungdomar att vara lägre än åldersavgångarna på riksnivå. Av landets län är det endast tre, , och , som får fler ungdomar och som redovisar gynnsamma balanstal för perioden 20102025. Alla andra län får betydligt färre ungdomar som träder in på arbetsmarknaden än antalet åldersavgångar. , och är de tre län där situationen kommer att bli som svårast. Lägst balanstal redovisas i glesbygdskommuner samt övriga små kommuner med mindre än 12 500 invånare. väntas också av de anställda inom offentlig sektor lämna arbetsmarknaden. Det motsvarar 640 000 personer. Med nuvarande inflöde väntas ett tillskott på 465 000 personer. Det betyder en skillnad på drygt 175 000 personer, utifrån nuvarande förutsättningar. Den offentliga sektorn riskerar därmed att få betydande svårigheter att fylla åldersavgångarna. Till en del kommer arbetstillfällen att bortrationaliseras och nya kompetenskrav att ställas på andra lediga jobb. Inom industrin bedöms att sysselsättningen kommer att minska framöver, vilket innebär att det framtida tillskottet kan komma att balansera åldersavgångarna på nationell nivå. Däremot kan underskotten regionalt på utbildad arbetskraft bli betydande. Detsamma gäller yrken med krav på längre utbildning. Det demografiska tillskottet av personer i arbetskraften kommer uteslutande från de utlandsfödda. Arbetskraftens förändring handlar således mycket om de utlandsföddas möjligheter att komma ut i arbetslivet. Eftersom arbetskraftsdeltagandet i delar av gruppen är lågt, inte minst bland kvinnorna, finns här den största arbetskraftspotentialen. Drygt 100 000 utrikes födda står utanför arbetsmarknaden. Arbetskraftspotential finns även att tillgå bland grupper med sämre konkurrensförmåga och en svagare förankring på arbetsmarknaden. Arbetslösa med en bakgrund inom yrken som inte längre efterfrågas, ungdomar som inte fullföljt gymnasiet eller vars utbildning inte matchar efterfrågan på arbetskraft, funktionshindrade, långtidssjuka och förtidspensionerade med nedsatt arbetsförmåga samt äldre arbetskraft liksom personer som är geografiskt bundna till områden där det saknas arbetstillfällen utgör också delar av arbetskraftsreserven. Utbildningsvikariat och traineeplatser för unga För att underlätta generationsväxling inom offentlig sektor föreslår vi en satsning på utbildningsvikariat inom vård och omsorg. Anställda får möjlighet att komplettera och bygga på tidigare utbildning som en långtidsarbetslös får arbetslivspraktik och en möjlighet till vidare anställning i en viktig framtidsbransch. Kostnaden för 1 200 platser bedömer vi till , medel som vi vill tillföra . Vi vill också införa traineeplatser för unga både i offentlig och i privat verksamhet. Vi föreslår att dessa inrättas genom kreditering av arbetsgivarnas skattekonton för en ungdom som anställs med traineelön. arbetslöshetsperiod ska inte utgöra kriterium för att komma ifråga för insatsen. Alla arbetsgivare ska kunna ansöka om att anställa en trainee under förutsättning att man kan visa upp behov av nyrekrytering till följd av generationsväxling av 13 år det finns en godkänd handlingsplan med ett tydligt utbildningsinnehåll; den traineeanställde ska få kunskaper om arbetsplatsen och branschen och ges möjlighet att pröva på arbetsplatsens olika avdelningar och verksamheter det finns en utsedd handledare på arbetsplatsen. Arbetsmarknadens parter ska sluta avtal om traineeanställningarna. Vi föreslår att arbetsgivarens skattekonto krediteras med 1,5 gånger arbetsgivaravgiften för ett belopp motsvarande . Detta beräknar vi kunna ge närmare 20 000 traineeplatser. Reformering av etableringen av nyanlända Vi anser att det finns stora brister i etableringsreformen. Bland annat tar det att få en individuell handlingsplan från Arbetsförmedlingen och att gå från bidrag till självförsörjning. För att långsiktigt öka sysselsättningen bland utrikes födda vill vi förstärka kvaliteten genom omprioriteringar av de statliga medlen i syfte att höja kvaliteten på etableringsinsatserna för nyanlända. Vi är kritiska till sfi-bonusen som infördes permanent eftersom vi menar att den är ineffektiv och orättvis och förknippad med stora dödviktskostnader. Den gynnar ensidigt personer med goda förutsättningar att tillgodogöra sig sfi-undervisningen bonusen förutan, som personer med stora svårigheter att lära sig svenska inte kan få del av bonusen trots relativt stora framgångar i sin språkinlärning. Vi är även kritiska till systemet med etableringslotsar. Vi menar att resurserna gör större nytta inom ramen för Arbetsförmedlingen om de utnyttjas för validering, arbetspraktik och grundläggande utbildning i regi. Kommunerna har ofta goda möjligheter att erbjuda språk- och arbetspraktik samt ansvarar för grundläggande utbildning. Det är viktigt att kommunernas intressen av effektiva insatser tidigt i etableringsprocessen beaktas. Dessa löper ju risken att stå med försörjningsansvaret i de fall som Arbetsförmedlingen prioriterar fel eller åtgärder kommer för sent och således inte i tillräcklig utsträckning leder till arbete eller studier. Även om vi tror att kommunerna har starka intressen av att vara behjälpliga när det gäller t.ex. att tillhandahålla praktikplatser och till del även grundläggande utbildning tror vi att det behövs nya former för effektivare samverkan mellan arbetsförmedling och berörd kommun. I vissa kommuner fanns tidigare en väl fungerande verksamhet för att hjälpa nyanlända till arbete, en verksamhet som nedmonteras när ansvaret gått över till Arbetsförmedlingen. Det är olyckligt att den kompetens och de nätverk som finns upparbetade i dessa kommuner inte tas tillvara i den nya organisationen. Vi föreslår därför att även kommuner ska kunna komma i fråga för att bedriva lotsverksamhet genom avtal med Arbetsförmedlingen. Totalt för vi från sfi-bonus samt från lotsverksamheten och framåt för insatser i Arbetsförmedlingens regi syftande till ökad samverkan med kommunerna kring högre kvalitet i etableringsinsatserna för de nyanlända. Vi vill också att systemet med etableringsersättning ses över i syfte att säkerställa att färre nyanlända blir beroende av kompletterande försörjningsstöd för sitt uppehälle. 9.1.3Varje arbetad timme behövs för välfärdens framtida finansiering Vi socialdemokrater är övertygade om att en fortsatt god utveckling i vårt land förutsätter en skattefinansierad välfärd som grund för riskspridning mellan individer och över livet. Mer arbete och fler arbetade timmar måste bli huvudspåret för att välfärden ska kunna finansieras solidariskt . Varje arbetad timme kommer att behövas. Vi tror det är både möjligt, rimligt och önskvärt att utnyttja olika vägar för att öka antalet arbetade timmar i ekonomin. Om sysselsättningsgraden i åldersgruppen återgår till den nivå som rådde , dvs. , skulle detta i sig finansiera ökade kostnader motsvarande ca . Fler sysselsatta som står utanför arbetsmarknaden skulle dessutom innebära att de offentliga systemen avlastades kostnader för försörjning av arbetslösa, sjukskrivna och socialbidragsberoende, vilket i sig skulle öka möjligheten att finansiera offentliga tjänster av god kvalitet. Ytterligare bidrag kan komma från yngre som får möjlighet att etablera sig snabbare i yrkeslivet än vad som gäller samt från äldre som orkar, vill och får arbeta högre upp i åldrarna. Tillfällig skattekredit för personer med försörjningsstöd som börjar arbeta Försörjningsstödet är utformat för att utgöra ett yttersta skyddsnät för personer med sociala problem och är ursprungligen inte tänkt för personer vars främsta försörjningshinder är arbetslöshet. Så är fallet för drygt 100 000 personer, av de personer som 2010 fick försörjningsstöd. Det kanske största problemet med försörjningsstöd för personer i denna situation är behovsprövningen som innebär att försörjningsstödet minskas fullt ut med intjänad inkomst om den arbetslöse hittar ett arbete. Vi är övertygade om att alla människor som har arbetsförmåga vill arbeta och försörja sig själva. Men för den som är ekonomiskt beroende av försörjningsstöd innebär nuvarande ordning att försörjningsstödet minskar krona för krona motsvarande den intjänade arbetsinkomsten efter skatt. Nuvarande jobbskatteavdrag är här helt verkningslöst. Marginalskatten för en person med försörjningsstöd blir . Även för personer med etableringsersättning finns problemet med höga marginaleffekter under pågående etablering, även om problemen här är mindre. Då arbetslösa med försörjningsstöd sällan kan påräkna ett heltidsarbete utan vanligtvis erbjuds deltidsarbete eller enstaka timmar blir följden ofta att en arbetsinsats inte leder till någon som helst förbättring av personens ekonomiska situation. Detta är inte rimligt. I syfte att stödja arbetsinträde för arbetslösa med försörjningsstöd anser vi att det är motiverat med ett relativt betydande ekonomiskt stöd, förutsatt att detta ges . Därmed vill vi undvika permanenta skillnader i lön efter skatt för lika arbetsinsatser. Riktad till rätt individer kan en inkomstskillnad accepteras övergångsvis. Viktigt är också att personer utökar sin arbetstid och sina arbetsinkomster. Därmed ökar sannolikheten att inkomsten efter skatt efter perioden med den tillfälliga skattekrediten överstiger socialbidragsnormen. Vi föreslår en skattekreditering på av bruttoarbetsinkomsten för arbetslösa med försörjningsstöd som inleder förvärvsarbete. Krediteringen är tidsbegränsad . För att få skattekreditering ska man ha varit arbetslös och uppburit försörjningsstöd . Skattekrediteringen erhålls endast för bruttoinkomster upp till socialbidragsnormen. Försörjningsstöd ska inte kunna reduceras med anledning av skattekrediten. Följdändringar i berörd lagstiftning ska säkerställa att skattekrediteringen tillfaller individen. Reformen beräknas minska statens intäkter med . För den offentliga sektorn som helhet bedöms förslaget dock som kostnadsneutralt. Samlade resurser för personer med svag anknytning till arbetsmarknaden För personer med behov av stöd och insatser inom ett flertal områden till följd av en komplex problemsituation där arbetslöshet ingår som en del och som befinner sig långt från arbetsmarknaden måste nya och helt andra möjligheter än erbjudas. De ska kunna få tillgång till en kraftsamling för att ta sig in på, eller tillbaks till, arbetsmarknaden. Det kan handla om personer som aldrig fått en chans till jobb till följd av en funktionsnedsättning, om dem som varit arbetslösa eller sjuka eller om dem som av andra skäl behöver ett mer omfattande stöd. Vi vill skapa en kraftsamling med möjlighet till personlig handlingsplan med resurser för individuellt anpassade insatser utifrån varje enskild individs behov. Genom att slå samman delar av Arbetsförmedlingen och delar av och tillföra nya resurser till en gemensam organisation vill vi erbjuda människor en kraftsamling för att komma in på eller tillbaks till arbetsmarknaden. Individen ska själv ansöka om att få tillhöra Kraftsam och bara de som har stora och/eller komplexa behov som inte kan tillgodoses inom den reguljära arbetsmarknadspolitiken kan beviljas detta stöd. Den som antas ska få en kvalificerad personlig handläggare som tillsammans med den enskilde utarbetar en individanpassad insatsplan. När insatsplanen har godkänts och kvalitetssäkrats får man en samlad ram av medel, en påse pengar, för att finansiera och upphandla de olika insatser som krävs från olika aktörer. Det kan vara myndigheter, kommuner men även organisationer eller privata aktörer, allt anpassat efter varje individs särskilda behov. Kraftsam ska lösa problemet för dem som vanligtvis hamnar mellan olika myndigheters ansvarsområden och där ingen aktör har ansvaret för helheten. Det gäller personer som kan ha behov av både utbildning, rehabilitering, praktik samt medicinska och sociala insatser kombinerade i ett samlat fungerande handlingsprogram. För att bli antagen till Kraftsam ska det inte ställas upp stela tidsgränser, det individuella behovet ska styra. Kommunerna ska erbjudas att teckna samarbetsavtal med sitt lokala Kraftsamkontor. När kommunen och Kraftsamkontoret kommit överens om villkoren för samverkan bör det bli möjligt att sammanföra både de samlade statliga resurserna och de kommunala för att skapa så bra individuella handlingsplaner som möjligt som även personer inom kommunens ansvarsområde kan få tillgång till de samlade resurserna. Kommunerna ska erbjudas att teckna samarbetsavtal med sitt lokala Kraftsamkontor. Även samarbete med landstingen är av stor vikt. Kraftsamlingen ska leda till att människor kan försörja sig själva genom eget arbete. Det kan ske på den reguljära arbetsmarknaden med eller utan olika former av stöd och anpassning eller genom en subventionerad anställning som t.ex. lönebidrag eller plusjobb (se nedan). Kraftsam kan ses som en vidareutveckling av Finsam och kräver att barriärer mellan de olika myndigheterna rivs och att resurserna kan användas mer flexibelt och samlat utifrån individens behov. Kraftsam innebär en rejäl ambitionshöjning och en förändrad organisation. Kraftsam måste därför byggas upp successivt för att säkerställa kvaliteten när det gäller både bedömningar och insatser. Vi vill därför inleda med en försöksverksamhet på någon eller några platser . Inrätta plusjobb och påbörja en utfasning av jobb- och utvecklingsgarantin Vi är övertygade om att de allra flesta som är långtidsarbetslösa kan få jobb på den reguljära arbetsmarknaden, givet att rätt insatser sätts in. Men vi vet också att det finns personer som trots utbildning och aktiva insatser ändå har stora svårigheter att få ett jobb på den reguljära arbetsmarknaden. För många av dessa är inte heller nystartsjobb ett bra alternativ. För oss är det en självklarhet att också dessa personer ska ges möjlighet att arbeta på rimliga villkor med meningsfulla uppgifter och inte kunna utnyttjas som gratis arbetskraft. Vi ser därför behov av en ny form av subventionerade anställningar med en väsentligt högre grad av subvention, i princip hela lönekostnaden, för dem som stått mycket långt från arbetsmarknaden. Vi avsätter på inkomstsidan genom skattekreditering till arbetsgivare för 1 500 anställningar inom kommuner och landsting samt inom den ideella sektorn. Plusjobben ska kunna vara , men omprövas . Arbetsmarknadens parter ska sluta avtal om plusjobben. Vi vill utöka antalet OSA-anställningar (offentligt skyddat arbete) riktade till personer med psykiska funktionshinder. Vi föreslår ökade resurser för ca 1 400 platser . Kostnaden för detta bedömer vi till . 9.1.4En arbetslöshetsförsäkring för trygghet och omställning Arbetslivet ställer allt större krav på människors förmåga till flexibilitet och omställning. Allt fler kommer att vilja och behöva byta jobb och yrkesinriktning under sitt yrkesverksamma liv. För att människor ska känna trygghet och få stöd för nödvändiga förändringar och anpassningar är det centralt att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en del av en aktiv politik för omställning. En fungerande arbetslinje förutsätter en fungerande arbetslöshetsförsäkring som förmår underbygga vilja till förändring och som ger människor trygghet på vägen. Den svenska modellen bygger på avtal mellan starka parter på arbetsmarknaden. Men för att den ska fungera krävs även att staten bidrar med en aktiv arbetsmarknadspolitik och en bra arbetslöshetsförsäkring. Den svenska modellen har kraftfullt bidragit till att ett modernt arbetsliv och konkurrenskraftiga företag. Den arbetslöshetsförsäkring som vi har svara inte mot dessa krav. Den borgerliga regeringens försämringar har resulterat i att andelen av de arbetslösa som får ta del av försäkringen har mer än halverats, från . av de öppet arbetslösa får av sin tidigare inkomst i ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Mellan 200 000 och 300 000 arbetslösa får ingen ersättning alls beroende på att de inte uppfyller arbetsvillkoret. Regeringens försämringar av arbetslöshetsförsäkringen har skadat den svenska modellen och gjort att många arbetslösa hänvisas till försörjningsstöd. har uppgivit att det vanligaste försörjningshindret för dem som fick ekonomiskt bistånd 2010 var relaterat till arbetslöshet. Det gällde 106 500 personer, dvs. av personerna som fick ekonomiskt bistånd. Arbetslöshetsförsäkringen fyller helt enkelt inte längre sitt syfte. Vi behöver en ny a-kassa byggd på inkomstbortfallsprincipen, som stimulerar omställning, är lätt att få del av, enkel att förstå och som inte kan missbrukas. Vi kommer att intensifiera vårt arbete med att ta fram en sådan försäkring. Alla ska ha råd att vara med i a-kassan. Vi vill kraftigt sänka avgifterna till a-kassan, och avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen skall inte variera beroende på arbetslöshetsnivån inom avtalsområdet. Arbetslöshetsförsäkringen skall vara till för den som har en arbetsinkomst att försäkra och ge trygghet vid omställning. Villkoren bör utformas så att den som blir arbetslös normalt skall kunna få ut ersättning från försäkringen . Vi vill höja taket. Arbetslöshetsförsäkringen skall ge inkomstrelaterad trygghet vid omställning för en stor majoritet av löntagarna, så är det långt ifrån . Målet är att de flesta löntagare ska få ut i ersättning vid arbetslöshet. Vi vill ha en frivillig försäkring, som är solidariskt finansierad och som administreras av de fackliga organisationerna. En stark a-kassa som omfattar alla löntagare är en avgörande del av en väl fungerande arbetslinje. Den skall innebära krav på aktiva insatser från den enskilde som möts av en aktiv arbetsmarknadspolitik och utbildningsmöjligheter. I vårt budgetförslag lägger vi fram flera förslag för att förbättra a-kassans funktion som omställningsförsäkring. Dagens avgiftskonstruktion där grupper av låginkomsttagare, som exempelvis hotell- och restauranganställda, betalar mycket höga avgifter till a-kassan innebär en omvänd fördelningspolitik och leder dessutom till att stora grupper riskerar att ställas utanför det skydd som a-kassan innebär. Vi prioriterar därför sänkta avgifter för medlemskap i arbetslöshetsförsäkringen. Vi föreslår i denna motion ett tak för avgiften på genom omstruktureringar på inkomstsidan. Vi höjer dessutom ersättningsnivån i a-kassan till . Taket höjs till per dag . Det motsvarar 80 procents ersättning för den som tjänar . Efter 100 dagars arbetslöshet trappas taket i a-kassan ned med per dag. Med beaktande av effekterna för kommunsektorn så utökas anslaget för bidrag till a-kassa och aktivitetsstöd 2012 med . För framtidens konkurrenskraft och för jobb är investeringar i infrastruktur ett av de områden vi socialdemokrater vill prioritera i budgeten. Det är klokt och ansvarsfullt att öka investeringarna i infrastruktur när tiderna är kärva. Satsningar på infrastruktur är ett effektivt sätt att stimulera sysselsättningen. För varje extra miljard till investeringar och underhåll av transportsystemet skapas över 1 000 jobb direkt och ännu fler indirekt. Dessutom är det billigare att bygga i lågkonjunktur. får mer infrastruktur för varje skattekrona. Investeringar i infrastrukturen handlar dock långt ifrån bara om att ta ur den akuta jobbkrisen. Att investera offensivt i infrastruktur är avgörande för att klara de stora globala utmaningar som väntar under de närmaste decennierna. Det snabbt tilltagande internationella konkurrenstrycket och hotet mot vårt klimat ställer tillsammans mycket höga krav på att vi ställer om och moderniserar vårt transportsystem. kommer det av allt att döma ske en revidering av den nu gällande nationella planen för investeringar i transportsystemet. De prioriteringar som gjordes inom ramen för den rödgröna infrastrukturuppgörelsen kommer att utgöra en viktig utgångspunkt när vi formulerar vårt alternativ till regeringens reviderade investeringsplan. I ett internationellt perspektiv kännetecknas av ett extremt glest bebyggelsemönster och överlag mycket små funktionella regioner. Det är en stor utmaning eftersom kunskapsintensiva verksamheter, som i allt större utsträckning måste bygga sin konkurrenskraft på, har en tydlig tendens att koncentreras till befolkningsmässigt stora regioner. Det beror bland annat på att det krävs en stor pool av regional arbetskraft för att hitta den heterogent sammansatta och högt specialiserade arbetskraft som högteknologiska företag efterfrågar. Hög hastighet i IT-infrastrukturen i hela landet är helt nödvändig för tillväxten men är också avgörande för privatpersoner, hushåll, skolor, företag och offentliga förvaltningar i alla delar av vårt avlånga land. Det kraftfullaste verktyget för att skapa större mer slagkraftiga arbetsmarknadsregioner och den vägen stimulera framväxten av nya, konkurrenskraftiga företag är att bygga ut och effektivisera transportsystemet. Särskilt investeringar i snabba järnvägsförbindelser har visat sig kunna skapa radikalt nya regionala samband, vilket inte minst utvecklingen i delar av och vittnar om.