ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Ub387 · 2011-10-03 00:00:00 — Matematikundervisningen i grund- och gymnasieskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka intresset för matematikundervisningen i grund- och gymnasieskolan. Undersökningar visar att skolelevernas matematikkunskaper har försämrats och att många elever anser att matematik är svårt. Detta är oroväckande. Statusen för matematik som skolämne måste förbättras. Det är viktigt att skolan fångar upp elevernas lust till lärande så att eleverna får möjlighet att utvecklas i sin egen takt och tycker att det är roligt att lära mer. En avgörande faktor är att undervisande lärare får relevant fortbildning. Lärarna måste kontinuerligt fortbilda sig för att hålla sina kunskaper aktuella och ta till sig nya undervisningsmetoder samt ta del av aktuell forskning. Det går att höja elevernas matematikkunskapsnivåer med rätt pedagogik och inställning från undervisande lärare. Intresset för matematik måste väckas på ett tidigt stadium, helst redan i förskolan. Genom lekar kan matematikundervisningen ta sin början. Inom många förskolor används så kallade matematikverkstäder dessa verkstäder är ett värdefullt verktyg för lärarna i deras dagliga undervisning och bidrar till att undervisningen blir mer spännande då fokus sätts på problemlösning. Matematikundervisningen vävs naturligt in i elevernas vardag. Inom finns det ett behov av att elever med utländsk bakgrund i ett tidigt skede får möjlighet att tillgodogöra sig matematikundervisningen på sitt modersmål för att öka förståelsen så att eleverna hittar nyckeln till att lösa matematikens problem. Elever med utländsk bakgrund är överrepresenterade i den grupp som har svårigheter med matematiken. Denna negativa trend måste hejdas. För att öka intresset ytterligare för matematikundervisningen är det viktigt att koppla undervisningen till elevernas livssituation och framtida yrkesval. Vi anser att matematikundervisningen inom gymnasieskolan kan anpassas utifrån elevernas studieval och de krav som arbetslivet ställer som behörigheten till högskolan säkerställs. Därför borde kursplanerna för matematikundervisningen i grund- och gymnasieskolan ses över då det finns ett behov av att undervisningen blir mer individualiserad än . Större hänsyn måste tas till varje elevs förmåga och förutsättningar.
mot · GZ02Ub389 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett skolpolitiskt råd. Socialdemokraternas ambition är att skapa en långsiktig och blocköverskridande uppgörelse om betygssystemet i , betyg som ska användas för att följa upp hur väl eleven nått kunskapsmålen. Betygssystemet ska inte gradera och sortera eleverna inbördes, då sådana betyg inte leder till mer kunskap utan bara ger ökade klyftor och kväver lusten till lärande. I debatten om den framtida skolan finns det ingen brist på allmänt tyckande och diverse olika åsikter om hur skolan och lärandet bäst främjas. Vad det däremot råder brist på är dels pedagogisk forskning, dels (framför allt) utvärdering och uppföljning av densamma. Regeringen vinnlägger sig om att fatta sina beslut grundade på forskning och beprövad erfarenhet. Detta torde också gälla då man lägger fram förslag inom skolans område. En bred överenskommelse om betyg bör baseras på forskning, beprövad erfarenhet och professionens kunskap. Bara på så vis kan man uppnå en bred förankring bland lärare, skolledare, föräldrar och elever. I likhet med det finanspolitiska råd som finns, som prövar om regeringens finanspolitiska reformer ligger i linje med beprövad erfarenhet, bör regeringen utreda möjligheten att inrätta ett skolpolitiskt råd. Det får till uppgift att utvärdera regeringens reformer och skollagen inom skolpolitiken gentemot vetenskapen. Det är viktigt att skolpolitiken följs av en långsiktighet och kontinuitet och inte, som , byts ut varje mandatperiod, varför det är viktigt att det finns ett skolpolitiskt råd som i likhet med det prövar och utvärderar de reformer som den sittande regeringen beslutar om.
mot · GZ02Ub391 · 2011-10-04 00:00:00 — Rätt till undervisning i punktskrift tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur rätten till undervisning i och på punktskrift för barn, elever och vuxna samt rätten till nödvändig undervisning i orientering i skolan och till och från skolan kan tillgodoses. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över vilken myndighet som ska ansvara för undervisning i punktskrift. För att kunna fungera på ett bra sätt i samhället och i vardagen bör varje människa ha ett läs- och skriftspråk. Har man inte det är möjligheterna till ett aktivt liv med arbete och fritid starkt begränsade. Många gravt synskadade personer befinner sig just i den situationen. Personer med grava synskador måste garanteras en god undervisning i punktskrift för att kunna vara aktiva och delta i samhällslivet. Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning är tydlig i sin skrivning när det gäller barns rätt till utbildning på ändamålsenligt språk, format och medier, där teckenspråk och punktskrift nämns specifikt. I artikel 24 punkt 3 uttrycks att konventionsstaterna ska säkerställa att utbildning av personer, särskilt av barn, med synskada eller dövblindhet eller som är döva eller hörselskadade, ges på de mest ändamålsenliga språken, formerna och medlen för kommunikation för den enskilde och i miljöer som maximerar akademisk och social utveckling. Barn i förskolan ska ha rätt att utveckla de färdigheter som krävs för att lära sig läsa och skriva punktskrift. Elever i förskoleklass och i , som är i behov av att läsa punktskrift, ska erbjudas undervisning i och på punktskrift. Eleverna ska även ha rätt att lära sig att använda tekniska hjälpmedel under skoltid. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning uttrycker att staterna måste anställa lärare kunniga i teckenspråk eller punktskrift (artikel 24 punkt 4). Undervisning i och på punktskrift ska bedrivas av utbildade lärare. Rätten att lära sig punktskrift ska finnas för vuxna som förvärvar en synnedsättning, och det ska ses som en utbildningsfråga. Den norska skollagen (LOV nr 61: Lov om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa [opplæringslova]) slår fast rätten till undervisning i och på punktskrift för barn, elever och vuxna samt rätten till nödvändig undervisning i orientering i skolan och till och från skolan.
mot · GZ02Ub392 · 2011-10-04 00:00:00 — Hållbar konsumtion för barn och unga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hållbar konsumtion för barn och unga. I dagens konsumtionssamhälle möter ungdomar ständigt en lång rad erbjudanden som kan vara svåra att överblicka konsekvenserna av. I allt för många fall kan vi se konsekvenserna av att människor inte alltid behärskar denna situation utan gör kortsiktiga och felaktiga val som till slut kan innebära att de fastnar i skuldfällan. har tagit fram skolmaterial om privatekonomi, konsumentskydd och hållbar konsumtion. På sin webbplats har man tips för ungdomar och idéer för skolans arbete med konsumentfrågor. Det är mycket viktigt att skolan lär ut konsumentkunskap och därmed blir den viktigaste kunskapskällan istället för att massmedier kliver in och tar den rollen och ökar risken för ungdomar att hamna i konsumtionsfällan och därmed kanske också skuldfällan. information om dessa frågor har varit en stor hjälp i ungdomars och skolans arbete. Vi menar att skolan och lärarna kan och måste spela en viktig roll på detta område. Det handlar om att uppfylla läroplanens mål om att förbereda eleverna för vuxenlivet och arbetsmarknaden. Det behövs utbildning för hållbar utveckling och hållbar konsumtion. Kunskap är en avgörande faktor för att hållbar konsumtion ska uppnås. Det är därför nödvändigt att den genomsyrar all utbildning, från förskolan och skolan till högskolan och folkbildningen. Runt om i landet bedrivs spännande förskole- och skolprojekt, till exempel i att träna barn och ungdomar i att budgetera och kalkylera kostnader, så kallad konsekvensekonomi. Förhoppningsvis kan detta ge starkare och mer välinformerade konsumenter . Tv-program som Lyxfällan blir då överflödiga. En översyn bör göras för att undersöka hur man på bästa sätt kan stödja och uppmuntra alla goda förslag, idéer och projekt inom detta område.
mot · GZ02Ub393 · 2011-10-04 00:00:00 — Barnomsorg på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anordna barnomsorg under sena kvällar, nätter och . En fungerande barnomsorg är en förutsättning för att både kvinnor och män ska kunna yrkesarbeta. Både kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Det är därför viktigt att kommunerna tar sitt fulla ansvar för att ordna barnomsorg , nätter och för dem som arbetar obekväma tider. Allt för många familjer som bor på landsbygden har problem med att få sin vardag att fungera då kommuner främst utanför storstadsområdena saknar barnomsorg utanför ordinarie tid. Det är extra besvärligt för de föräldrar där båda arbetar skift eller sena kvällar. Eftersom alla familjer inte består av två föräldrar som arbetar på vardagar är det viktigt att kommunerna ger möjlighet till en trygg och fungerande omsorg, även om föräldrarnas arbetstider är förlagda till sena kvällar, eller nätter. Det är inte heller alla familjer som har släktingar på nära håll som kan ställa upp och ta hand om barnen när förskolan är stängd. Det kan inte vara en förutsättning från samhällets sida att det finns släktingar som kan rycka in och avlasta föräldrarna. Barnomsorgen måste organiseras på ett sådant sätt att yrkesarbete möjliggörs för både ensamstående föräldrar och sammanboende.
mot · GZ02Ub396 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att teckenspråk i gymnasieskolan ska erbjudas inom ramen för moderna språk och därmed ge meritpoäng. Att vara flerspråkig i ett modernt samhälle är en stor tillgång. Ett språk som fler personer skulle ha nytta av i det framtida yrkeslivet är teckenspråk. I är ett av de största språk som talas just teckenspråk. I kommunen finns ett riksgymnasium för döva och personer med hörselnedsättning, och många familjer väljer att bosätta sig här där kunskap och erfarenhet finns på området. Förutom att det skapar arbetstillfällen för teckenspråkstolkar, lärare för döva och lärare i teckenspråk finns det också behov av personal med teckenspråkskunskaper inom vård och omsorg. Personal på Arbetsförmedlingen och andra myndigheter behöver flerspråkig personal. Det här gäller såväl i som i övriga landet. Det måste vara lika självklart för döva och personer med hörselnedsättning att kunna kommunicera med sin omgivning, i sina kontakter med myndigheter och liknande. För att få fler hörande att läsa teckenspråk så skulle det kunna erbjudas inom ramen för moderna språk och därmed ge meritpoäng som andra språk gör. fungerar det dessutom så att elever med andra modersmål kan byta ut moderna språk mot sitt modersmål (t ex turkiska, arabiska, rumänska, japanska) men hörande elever med teckenspråk som modersmål, dvs. som har döva föräldrar, kan inte göra detsamma eftersom teckenspråket inte innefattas av begreppet modernt språk. Att teckenspråk har status som ett minoritetsspråk är bra men det i sig borde inte begränsa möjligheten för elever på gymnasiet att vidareutbilda sig i språket och därmed kunna få meritpoäng för dessa studier. bör därför ge regeringen tillkänna som sin mening att teckenspråk i gymnasieskolan ska kunna erbjudas inom ramen för moderna språk och därmed ge meritpoäng
mot · GZ02Ub397 · 2011-10-03 00:00:00 — Barns rätt till fritis tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över konsekvenserna av att barn till arbetslösa inte har rätt att gå på fritis. är inte kommuner skyldiga att erbjuda fritidsplats till barn till arbetslösa. I de flesta kommuner får inte barnen gå kvar på fritis när någon av föräldrarna blir arbetslös. När kommuner ska spara är risken stor att fler tar bort möjligheten till fritidsplats för barn till arbetslösa. När kommunerna fattar den typen av beslut saknas barnperspektivet helt. Det är barnen som drabbas allra hårdast av den stigande arbetslösheten i och de är helt försvarslösa. Fritidshemmet är en mycket viktig mötesplats för dessa barn, där de får möjlighet att vistas tillsammans med kompisar och vuxna ledare. Det ger dem möjlighet att utvecklas, ha roligt och förhoppningsvis slippa dras ner i de känslor av vanmakt som deras föräldrar kanske upplever till följd av sin oro för framtiden och familjens ekonomi. är det alltså så att för barn innebär förälderns arbetslöshet att man själv mister fritis och allt vad det innebär, detta trots att det är då det behövs som mest. Det vore önskvärt att se över möjligheten att utreda konsekvenserna av detta för dessa utsatta barn.
mot · GZ02Ub399 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en förbättrad sex- och samlevnadsundervisning i skolan. Spridningen av sexuellt överförbara sjukdomar, som klamydia, har ökat bland unga, som kondomanvändningen har minskat. Ungdomar som inte använder kondom utsätter sig och sin partner för stor smittorisk. Om också hivsmittan får fäste bland dessa unga kan den spridas mycket snabbt. Det är därför viktigt att öka kunskaperna om sex bland unga. En granskning av visar att det finns stora brister och stora kvalitetsskillnader mellan landets skolor när det gäller sex- och samlevnadsundervisningen. En kartläggning som gjorts vid didaktik vid visar dessutom att sex och samlevnad får mycket lite utrymme vid de flesta lärarutbildningar. RFSL och har påpekat för regeringen att dessa ämnen behöver stärkas inom lärarutbildningen. Skolan har den viktigaste rollen när det gäller att nå ungdomar med information om sexuell hälsa. Det är därför viktigt att sex- och samlevnadsundervisningen i skolorna stärks och att ämnet tas upp ur olika ståndpunkter. Frågor som genus, risker för könssjukdomar och information om hbt-frågor behöver finnas med i undervisningen. bör ansvara för kunskapsutvecklingen inom detta område genom exempelvis granskning, utvärdering och forskning. Sex och samlevnad måste också få mer utrymme i lärarutbildningen.
mot · GZ02Ub401 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet till praktik . All kunskap bottnar i lusten att lära och därför är uppgiften för skolan att främja elevernas lust till kunskap så viktig. Det är viktigt i alla årskurser, men särskilt viktigt i gymnasieskolan när eleverna pendlar mellan vuxenlivet och barndomen. Då måste det finnas lust att lära för att klara sig igenom gymnasietiden med nya kunskaper och goda betyg för framtiden. Inom gymnasieskolan finns det arbetsplatsförlagd utbildning, APU, som genomförs som en del i utbildningen. Detta är bra för de elever som går på de program som har APU som en del i utbildningen. Det är dock viktigt att APU:n är kopplad till den utbildning man går, så att den blir en kvalitetshöjning av utbildningen. APU är oerhört uppskattat av eleverna och även de som går teoretiska program önskar ofta få APU-inslag i sin utbildning. Detta är möjligt men informationen om denna möjlighet är ofta bristfällig från skolans sida. Både föräldrar och ungdomarna själva vet att det i dagens samhälle krävs en gymnasieutbildning och för att ge alla möjlighet att slutföra en utbildning på gymnasiet finns det ett behov av att utveckla samverkan mellan skolan och arbetslivet. Att få vidga sina vyer och få del av och förståelse för den mångfald av referenspunkter som finns är betydelsefullt utifrån den mognadsprocess som ungdomar befinner sig i. Elever inom gymnasieskolan måste genom att informationen om arbetsplatsförlagd utbildning eller praktik blir väsentligt bättre ges möjlighet till denna kvalitetshöjning i sin utbildning som APU eller praktik ger.
mot · GZ02Ub402 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om introduktionsår för lärare. Alla elever har rätt att möta en riktigt god pedagog. Varje barn måste bli sedd, hörd och få möjlighet till adekvat utbildning utifrån sina behov. Den viktigaste insatsen vi kan ge våra barn och unga är att ge dem bra och välutbildade lärare. Alla lärare ska vara utbildade, kompetenta och behöriga. Lärarutbildningen måste genomsyras av viktiga perspektiv såsom demokrati, yttrandefrihet, hållbar utveckling och jämställdhet m.m. Dessutom ska kompetensen utvecklas med fortbildning . Lärare som lär av varandra, duktiga lärare som coachar andra och karriärvägar för lärare är bra åtgärder för att hålla en hög kvalitet i alla skolor. En nyutbildad lärare har krav på sig att efter examen gå tillsammans med en för att få sin lärarlegitimation. Detta introduktionsår är ett utmärkt sätt för skolorna att få fler pedagoger i klassrummen. Därför borde man se till att kvalitetssäkra introduktionsåret.
mot · GZ02Ub403 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunernas insyn i friskolorna. Den nationella skolpolitiken måste sätta upp tydliga kvalitetskriterier, fördela resurser efter behov och följa upp resultat. Alla skolor oavsett huvudman ska ges samma frihetsgrader och samma garantier för trygga långsiktiga spelregler. Alla skolor ska verka under samma skollag, följa samma nationella läroplan, kursplan och betygssystem. Granskning, insyn och kvalitetskrav måste vara likvärdiga för alla skolor oavsett huvudman. Med detta som grund vill vi genomföra en förnyelse av friskolesystemet. Ett nytt reformerat system måste bygga på den grundläggande principen att alla skolor oavsett huvudman ska tillhöra vårt gemensamma nationella svenska skolsystem. I ett nationellt skolsystem har kommunerna en central roll för att garantera alla barn och unga rätt till god utbildning med hög kvalitet. Kommunernas roll och insyn bör därför stärkas även vad gäller elever som går i skolor med annan huvudman.
mot · GZ02Ub404 · 2011-10-03 00:00:00 — Fysisk aktivitet i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att inspirera till ökad fysisk aktivitet i skolan. Alltför många barn och ungdomar motionerar inte tillräckligt. Det finns undersökningar som visar att en av fyra inte motionerar alls. Övervikt och fetma hos barn och ungdomar har genom ett alltför fysiskt passivt liv blivit ett allvarligt hälsoproblem. Det är i barn- och ungdomsåren som goda vanor grundläggs. Och den skada som fysisk inaktivitet gör på hälsan kan inte heller repareras i vuxen ålder. Därför krävs insatser från vuxensamhället för att stimulera barn till ökad fysisk aktivitet. Den organiserade idrottsrörelsen gör ett mycket bra arbete, men den når inte alla barn och ungdomar. Det är många barn som sätter sig framför tv:n eller datorn när de kommer hem från skolan och tillbringar tiden fram till läggdags där. Om vi ger varje barn möjlighet att bli svettig kommer vi att få friskare barn och också friskare vuxna. Det enda ställe där man når alla barn är i skolan. Därför måste skolan ge ökat utrymme i skolan för fysisk aktivitet. Det kan ske under skoldagen men också genom att skolan på flera olika sätt uppmuntrar eleverna att vara fysiskt aktiva. Man kan till exempel samarbeta med föreningslivet. Skolan kan samverka bättre med föräldrarna och föreningslivet för att inspirera barnen att röra sig mer. Kommunerna och de enskilda skolorna har ett stort ansvar för väl använd skoltid, men det är angeläget att staten också tydligt markerar betydelsen av barns och ungdomars fysiska aktivitet.
mot · GZ02Ub405 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över systemet med meritpoäng. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetslivserfarenhet ska kunna vara behörighetsgivande vid tillträde till högskolestudier. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetslivserfarenhet ska kunna tillgodoräknas som en merit vid intagning via högskoleprovet. kan en student som läser extra kurser i vissa ämnen som till exempel språk och matematik erhålla extra meritpoäng för att höja sitt betyg. kan de med meritpoäng få totalt 22,5 poäng. Sökande med äldre gymnasiebetyg, utfärdat , kan inte komma upp i mer än 20,0, vilket gör det svårare att söka utbildningar när man kommer upp och väljer att skola om sig. Möjligheten att studera vidare skall vara generös, och det är viktigt att människor känner tilltro till omställningar. Regeringen bör se över systemet med meritpoäng. Att komma in på högskola och universitet är för många en dröm. Tyvärr är möjligheterna att läsa upp sina betyg numera begränsade. De olika kvotsystemen gör det svårare att komma in. Att studera på högskola är få förunnat. Det finns de som kommer från akademiska familjer, där man är tydlig med sitt mål och där föräldrarna kan bistå med kunskap och stöd. Och så finns det familjer där man inte har den här bakgrunden, där valet av kurser inte är lika lätt. Det finns de som i tonåren, på grund av olika omständigheter, inte gått ut med fullgoda betyg. Dessa människor, de som inte har den grundläggande behörigheten, men som genom att ha arbetat visat att de är väl fungerande och ambitiösa, bör få möjligheter att studera vidare, varför regeringen bör se över att göra arbetslivserfarenhet behörighetsgivande för studier igen. Det är en åtgärd som skulle underlätta för denna målgrupp att komma in på högskolan. Jag tycker även att man bör se över möjligheten att återinföra arbetslivserfarenhet som merit vid ansökningar med högskoleprovet. fanns en regel som gjorde att de med arbetslivserfarenhet, som jobbat , fick 0,5 poäng ytterligare på sitt högskoleprov. Regeringen bör se över dessa regler i syfte att skapa större mångfald, en mer integrerad och rättvis skola.
mot · GZ02Ub406 · 2011-10-03 00:00:00 — It-kompetens och datortillgång för lärare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över it-kompetensen bland landets lärare samt att planera för förbättrad datortillgång för dem. Datorer har blivit oumbärliga redskap i skolundervisningen. De flesta lärare använder it i såväl pedagogiska som administrativa syften. Omkring nio av tio lärare uppger att de använder dator på lektionstid åtminstone och drygt hälften av lärarna på grund- och gymnasieskolan anger att de använder dator på lektionstid . Bland förskolepersonalen är andelen som använder dator i arbete med barngruppen . De flesta lärare uppger också att de använder dator utanför lektionstid , till förberedelsearbete och till administrativa uppgifter. Det finns många brister, och skillnaderna är stora när det gäller it-kompetens och tillgång till datorer för lärare. Det visar en undersökning som gjort. Många lärare tvingas dela dator med andra, vilket försvårar möjligheterna att utföra arbetsuppgifterna. På de flesta skolor går det fler än två lärare per dator, och dessutom behöver många utföra det som ska göras , på rasten, vilket leder till köbildning. Lärarnas bedömning av sin egen it-kompetens skiljer sig något åt mellan de olika verksamhetsformerna. Omkring två tredjedelar av lärarna på gymnasieskolan och vuxenutbildningen bedömer att de är ganska eller mycket bra på it, medan andelen är något lägre för personal på grundskola och förskola. Många lärare uppger behov av kompetensutveckling inom it-relaterade områden där den största andelen har behov av att lära sig mer om arbete med bild, ljud och video med hjälp av it. Datorer är oumbärliga arbetsredskap i skolorna. Därför bör god tillgång prioriteras, liksom möjligheten för lärare att utveckla sin it-kompetens.