mot · GZ02Fi242 · 2011-09-29 00:00:00 — Den grekiska 10-åringen har tillika slagit rekord gång på gång och noterades så sent som för , högre än den tyska.16 Vi har all anledning att glädja oss åt den svenska samförståndsandan där vi kan dela bördorna i hårda tider hellre än att gå ut och strejka på gatorna och lamslå hela samhället för att värna våra respektive särintressen, såsom i vissa andra europeiska skuldtyngda ekonomier. Vi har också anledning att glädja oss över att vi har en regering som tagit ansvar för just statsfinanserna, i den mån att såväl budgetunderskott som statsskuld tillhör de allra lägsta i hela . Med det sagt bör även ett antal parametrar av vikt framhållas. är så pass långt förskonade från än allvarligare kriser på grund av att vi faktiskt har en egen centralbank som självständigt kan föra en för optimal penningpolitik. Vi har en självständig flytande valuta den svenska kronan som kan fungera som en buffert och absorbera en del av de smällar som marknaden utdelar. Under krisen deprecierades kronan gentemot US-dollarn, till följd att den svenska exporten fick förnyat bränsle och fungerade därmed som ett enzym för den ekonomiska återhämtningen, givet den positiva svenska handelsbalansen. Att kvantifiera värdet av denna självständighet är givetvis inte trivialt, men enligt , chefsekonom på , tjänar vi 30 mdkr netto på en självständig penning- och valutapolitik.17 Denna självständighet en egen valuta och en suverän Riksbank vill vår nuvarande regering helt avskaffa till förmån för det hitintills katastrofala projektet euron. kommer i alla lägen ta strid för den svenska kronans självständighet liksom för oberoende och suveräna ställning. Det bör även konstateras att regeringen för i raden skönmålat bilden av ekonomin i allmänhet och den svenska ekonomin i synnerhet. Statsrådet predikade så sent som att bruttonationalprodukten steg och skulle fortsätta att stiga, alltmedan arbetslösheten pressades tillbaka. BNP-tillväxten skulle uppgå till redan 2012.18 senaste barometer presenterar istället mer beskedliga .19 Tillika skulle arbetslösheten falla tillbaka till mot slutet av budgetperioden . KI ger oss . Det finansiella nettot i hela den offentliga sektorn skulle uppgå till 65 mdkr , något som reducerats till halverad restaurangmoms som förväntas skapa 3 500 arbeten till en kostnad om 5,4 mdkr samt en extremt försenad satsning på infrastruktur och då i synnerhet vad gäller underhållet av våra järnvägar 20 2015 skulle hela det offentliga spara häpnadsväckande 182 mdkr, eller av BNP. KI ger oss istället mer realistiska . Man ska principiellt överlag vara försiktig med att banna den som ger sig på att sia om framtiden, men när man kan skönja ett återkommande mönster om att så gott som alltid skönmåla såväl nutiden som framtiden bör detta med emfas betonas. vill även poängtera att inte var speciellt långt ifrån en finansiell härdsmälta när finanskrisen stod som bäst . Vi slapp se scener med ringlande köer av människor på väg till banken för att ta ut hela sitt sparade kapital, helt sonika för att de tappat förtroendet för den enskilda banken liksom för bankväsendet i stort. Scener som vi normalt förknippar med mindre utvecklade ekonomier eller före detta Sovjetstater, men som faktiskt utspelade sig i exempelvis då var från en total härdsmälta. I en rapport om arbetet med finansiell stabilitet framgår att om en av de fyra stora svenska bankerna inte hade klarat av att göra sina betalningar så hade det fått katastrofala följder, och att denna risk var i själva verket inte så liten. 21 Det framgår tillika att såväl som Riksgälden helt tömde sina reserver för att kunna rädda det svenska bankväsendet, och att det som i yttersta timmen räddade oss var att huvudsakligen Federal Reserve var fortsatt villiga att ställa stora swapfaciliteter till förfogande, till förmån för bland annat den svenska . Samma rapport pekar på att det finns i princip inga eller i bästa fall undermåliga regelverk och institutioner där de fyra stora spelarna, nämligen , , samt Riksgälden, kan och bör samverka under de förhållanden som rådde och till vis del fortfarande råder. Rapportens författare konstaterar att det trots avsaknaden av regelverk fanns en vilja att samarbeta för det gemensamma bästa vilket sägs vara ett typiskt kännetecken för det svenska samhället. uppskattar med emfas att regeringen hanterat de svenska statsfinanserna på ett förtroendegivande sätt, men pekar alltså på att det finns flera områden där förändring och förbättring är av nöd. Vi kan konstatera att regeringen lyckats med att hålla statsskuld på förhållandevis betryggande nivåer, men ifrågasätter dess kapacitet och kompetens att faktiskt trycka ner arbetslösheten till sådana nivåer som möjliggör en upprätthållen välfärd av adekvat nivå. Taget i beaktande de historiska exemplen på positiva utfästelser som i stället följts av lågkonjunktur eller rena kriser inom utbuds- eller finanssektorerna så bör man inte fästa alltför stor vikt vid regeringens prognoser. Det bör poängteras att de utfästelser som gjorts rörande arbetslösheten bygger på att regeringen inte bara räknar med att behålla de äldre i arbete, utan även räknar med att unga och personer med utländsk bakgrund lyckas få anställning. Näringslivet ställer överlag höga krav på utbildning och enbart av de lediga arbetstillfällena på Arbetsförmedlingen ställer inga krav på särskild utbildning eller erfarenhet. Att regeringen ska nå sitt mål om att pressa ned arbetslösheten till och få upp sysselsättningsgraden till en varaktig nivå ter sig därför svåruppnåeligt. För att ens ha en chans att lyckas med detta krävs att resurserna sätts in där de behövs som mest för att därigenom skapa förutsättningar för en så god långsiktig utveckling som möjligt. hållning är att regeringen i sin politik tar ett alldeles för svagt ansvar för de strukturella åtgärder som behövs, med satsningar på utbildning, en arbetskraft som matchar arbetsmarknaden, infrastruktur och småföretagsamhet. Detta tillsammans med regeringens i vår mening mycket otillfredsställande välfärdssatsningar menar vi kommer att urholka förutsättningarna för ett långsiktigt hållbart och konkurrenskraftigt , såväl ur ekonomiskt som socialt perspektiv. behöver därför en politisk kursändring. Vi respekterar det faktum att budgetutrymmet, som tidigare kalkylerade till 65 mdkr , har krympt exponentiellt. Vi respekterar även egenvärdet i att föra en under givande omständigheter förhållandevis kontraktiv finanspolitik. Det finns förvisso skäl att ur ett makroperspektiv investera oss ur krisen, men vi vill liksom regeringen framhärda i att det är den relativt låga statsskulden liksom förväntningen på en fortsatt låg dito som gör att någonsin har ett starkare kreditbetyg än . Den något åtstramande finanspolitiken väntas dämpa BNP-tillväxten och sysselsättningen , men risken med att föra en mer expansiv finanspolitik är helt enkelt för stor.22 I den tid som utspelar sig finns skäl att ha både livrem och hängslen. Vi respekterar däremot inte de satsningar regeringen gör med nuvarande, decimerade, budgetutrymme. Att sänka restaurangmomsen till en kostnad om 5,4 mdkr för att skapa 3 500 nya arbetstillfällen, till en kostnad om 1,6 mnkr per arbete, är häpnadsväckande i tider som dessa. Att bibehålla satsningen på instegsjobb till en kostnad om 5,5 mdkr för att upprätthålla 2 675 arbeten till en kostnad om 5,5 mdkr är mer än häpnadsväckande; det är skamligt och fullständigt ansvarslöst. Att i elfte timmen allokera 5 mdkr i infrastruktursatsningar, därtill fördelat , är förvisso att föredra framför ovannämnda artificiella jobb- och konsumtionsskapande åtgärder, men att den länge beryktade s.k. arbetslinjen inte längre äger sin bärkraft står fritt för var och en att beskåda. visar i denna budget det recept vi tror på: Vi, det svenska folket, har en inneboende arbetsmoral i oss. Vi är benägna att arbeta givet att det finns arbeten som vi kan utvecklas i. Vi är inte enkom beroende av piskor eller för den delen av plånboksfrågor. Vi vill arbeta men vill inte för den sakens skull bryta upp från familj och hembygd. Vi, det svenska folket, är inte obildbart. Vi kan och vill vidareutveckla oss, på så vis att vår kompetens matchar det som efterfrågas på arbetsmarknaden. En långsiktigt hållbar lösning på arbetsmarknadens problem med missmatchning är inte ökad invandring, det är smarta satsningar på utbildning och fortbildning där vi utbildar efter arbetsmarknadens behov. skapar 50 000 nya lärlingsjobb, 9 000 komvuxplatser samt 8 000 platser på . Vårt budskap är så klart och tydligt som det bara kan bli: reducera inte arbetslinjen till att vara enkom en plånboksfråga. Respektera hellre det som en gång gjorde oss till en välmående nation: kunskap och innovation. över har antalet sysselsatta i pendlat mellan 4 och 4,5 miljoner personer och siffran har, om man bortser från konjunktureffekter, legat relativt . Från toppnoteringen 1990 tog det hela innan det totala antalet sysselsatta personer tangerade samma nivå. ökade befolkningen med cirka 700 000 personer, varav en stor del i arbetsför ålder. De styrande politikerna, oavsett om de tillhört höger- eller vänsterblocket, har med andra ord misslyckats med att bibehålla den procentuella sysselsättningsnivå som krävs för att upprätthålla välfärdssamhället och hålla ned arbetslösheten till den nivå som krävs för att alla skall ges en rimlig chans att få ett arbete och en egen försörjning. Man har alltså misslyckats med grundförutsättningarna för att skapa ett välmående samhälle byggt på delaktighet och sammanhållning. Istället har konkurrensen om jobben tillåtits öka på ett högst oansvarigt och för både samhället och den enskilde individen ogynnsamt sätt. Arbetsmarknadsutvecklingen har inte heller med nuvarande regering kommit att uppleva något trendbrott. Istället har både och givit uttryck för att arbetslösheten kommer att kvarstå på höga nivåer, trots jättelika ofinansierade globala stimulanspaket. Vi konstaterar även att den varaktigt höga arbetslösheten och den låga tillgången på jobb i kombination med ett stort inflöde av underkvalificerad arbetskraft och en dålig matchningspolitik medfört en hög jämviktsarbetslöshet i praktiken nästan dubbelt så hög som då jämviktsarbetslösheten låg på . Bilden av utvecklingen med både en permanentad arbetslöshet och ett permanentat utanförskap förstärks ytterligare av SCB:s långtidsprognos, där den alltför låga sysselsättningsintensiteten och ett utanförskap för omkring en miljon människor förväntas kvarstå fram mot som antalet pensionärer som skall försörjas ökar med 700 000. 0 250 000 500 000 750 000 1 000 000 1 250 000 1 500 000 1 750 000 2 000 000 2 250 000 2 500 000 2 750 000 3 000 000 1960 1970 1980 1990 2000 2010 2020 2030 2040 2050 2060 Prognos Figur 1: Antal 19602009 samt prognos 20102060 Källa: (). Det ska i detta sammanhang också tilläggas att SCB i denna prognos räknat med en invandring på 70 000 individer, trots de senaste årens dryga 100 000 individer , vilket gör att SCB:s prognos är förhållandevis försiktig vad gäller hur snabbt arbetskraften väntas öka. Utfallet kan därför enligt vår bedömning komma att bli sämre än SCB:s prognos. Regeringens arbetslinje är alltså sänkt restaurangmoms till en kostnad om 5,4 mdkr och 3 500 nya jobb samt fortsatta satsningar på de extremt dyra och ineffektiva instegsjobben, till en kostnad om 5,5 mdkr för 2 675 jobb. Aldrig någonsin har så få arbetstillfällen haft så många skattekronor att tacka. 4.4En politik för att bryta utvecklingen För att bryta den negativa utvecklingen behövs ett fullständigt politiskt nytänkande. Arbetslösheten kan inte på lång sikt bekämpas med enbart skattepolitik, vilket inte minst de senaste 35 årens sysselsättningsstatistik visar. Regeringens politik för att skapa fler arbeten går i huvudsak ut på att öka utbudet på arbetskraft samt att pressa tillbaka lönekostnaderna genom jobbskatteavdraget. Detta är en väg som inte är hållbar i längden. Arbetsmarknaden tvingas till att utstå ett överutbud av arbetskraft till följd av en i det närmaste fri arbetskraftsinvandring även för okvalificerad arbetskraft samt en oerhört stor asyl- och anhöriginvandring, där utbildningsnivån bland de invandrade ligger markant lägre än genomsnittet för inrikes födda.23 De fyra jobbskatteavdragen har förvisso sannolikt utökat viljan hos den arbetsföra befolkningen att ta ett arbete, men finns det en gräns för när marginalnyttan av ytterligare jobbskatteavdrag minskar. Tillåts nuvarande utveckling fortsätta på inslagen väg kommer det sannolikt inte vara möjligt att pressa tillbaka arbetslösheten till nivåer där i praktiken enbart friktionsarbetslöshet råder. Regeringens populistiska ekonomiska politik, med fokus på uteslutande plånboksfrågor snarare än de långsiktiga kollektiva utmaningar vi står inför, riskerar att tydligt urholka de förutsättningar som är nödvändiga för att skapa ett långsiktigt hållbart samhälle, ur såväl ett ekonomiskt som ett socialt perspektiv. Ett alldeles för svagt ansvar tas för de strukturella åtgärder som behövs för att skapa ett långsiktigt konkurrenskraftigt land. behöver därför en politisk kursändring. analys är att en varaktigt hög sysselsättning skapas genom att stärka den svenska globala konkurrenskraften. Vi vill uppnå detta genom att upprätthålla en hög generell nivå av arbetsmarknadsmatchat humankapital, en reglerad invandring, ett gott småföretagarklimat, stabila statsfinanser, ett utbyggt trygghetssystem, en kraftig utbildningssatsning, ordentliga investeringar i infrastruktur och en riktad, långsiktig och väl avvägd arbetsmarknadspolitik. skuggbudget är en budget för utbildning, arbete och välfärd vilket sammantaget skapar de bästa förutsättningarna för att stärka den svenska nationens ekonomiska välstånd. En större del av vårt liv som vuxna människor kretsar kring vårt arbete. Att ha ett jobb är inte bara ett sätt att försörja sig själv, det är också en grund för självkänslan, en känsla av att bidra till samhället och en del av den egna identiteten. En balanserad arbetsmarknad där alla medborgare kan finna sin plats är därför en självklar målsättning för allt samhällsbygge. 5.1En ny jobbskapande politik Den borgerliga regeringens arbetsmarknadspolitik har varit ett misslyckande ur såväl ekonomiskt som socialt hänseende. Genom att försämra villkoren för arbetslösa och sjuka som man genom en helt ansvarslös invandringspolitik har fyllt på utbudet av lågkvalificerad arbetskraft har man fört en konsekvent lönedumpningspolitik och förstärkt utanförskapet. Inför de stora strukturella utmaningarna på arbetsmarknaden har regeringen dock stått helt handfallen. Den turbulenta ekonomiska situationen i världen medför extra prövningar när det gäller att upprätthålla och stimulera sysselsättningen. Dels krävs kortsiktiga insatser för att inte dagens massarbetslöshet ska permanentas, dels måste stora och mer långsiktiga insatser till för att stärka svensk konkurrenskraft. Den ekonomiska politiken måste präglas av långsiktighet och effektivitet så att optimala förutsättningar för jobbtillväxt och en säkrad välfärd skapas. arbetsmarknadspolitik syftar både till att skapa trygghet och välstånd för landets arbetstagare och till att skapa förutsättningar för tillväxt och utveckling för företagen. De stora utmaningarna handlar om att minska utanförskapet genom en ansvarsfull invandringspolitik, att stimulera landets företag till att våga och vilja anställa, att vidta åtgärder för att komma tillrätta med den bristande matchningen och att aktivt bekämpa ungdomsarbetslösheten och, utan att som regeringen hänfalla åt etnisk diskriminering, slipa ned trösklarna in till arbetsmarknaden. har till skillnad från regeringen konkreta förslag för att uppnå detta. Var fjärde småföretagare planerar enligt en rapport från att dra sig tillbaka.25 Det motsvarar ungefär 60 000 småföretag som antingen byter ägare eller läggs ned. Räknar man in egenföretagarna är motsvarande siffra 180 000. Sammanlagt går 385 000 40-talister, många med lång yrkeskunskap, i pension.26 Allt detta ställer krav på att befintlig arbetskraft matchas kunskapsmässigt med de yrkesgrupper som i snabb takt lämnar arbetsmarknaden. För att de svenska jobben skall kunna säkras föreslår i denna budget ett flertal satsningar som syftar till att skapa bättre förutsättningar för en mer flexibel och tillgänglig arbetsmarknad. 5.2En satsning på småföretagen En stor del av sysselsättningstillväxten under förra högkonjunkturen skedde bland småföretagen. Ändå valde regeringen att genomdriva en generell sänkning av arbetsgivaravgiften motsvarande per anställd och månad. tog man ifrån småföretagen schablonavdraget, den rabatt de tidigare kunde få för sina första anställda. övertygelse är att det är bland dagens småföretag som morgondagens mellanstora och stora företag finns. Därför gör vi också en satsning på småföretagandet, bland annat genom att föreslå införandet av en permanent arbetsgivaravgiftsrabatt för de tio först anställda, på bekostnad av den generella arbetsgivaravgiftssänkningen. Det är den modell vi bedömer ger flest jobb för pengarna, eftersom småföretagen ofta är väldigt personalintensiva och i behov av att expandera som en koncentration av arbetsgivaravgiftssänkningen ger en större sänkning per anställd. Ett återställande av den generella arbetsgivaravgiftssänkningen samt en halvering av rabatten för unga ger oss ett utrymme om 12,6 mdkr, varav vi öronmärker en arbetsgivaravgiftssänkning för de tio första anställda till en kostnad om 10 mdkr samt ett slopande av arbetsgivaravgiften för unga lärlingar till en kostnad om 1,9 mdkr. har många företag, men få företagare, och ligger i detta sammanhang i lägsta division. Detta förhållande bidrar till att flexibiliteten på arbetsmarknaden hämmas, då många orter inte sällan är beroende av ett eller ett fåtal företag. Dessutom innebär det låga företagandet att för få nya, stora och sysselsättningsskapande företag växer fram. Denna trend måste brytas. Samhället måste stimulera och uppmuntra företagsamhet och arbete. Starta-eget-bidraget kan vara avgörande för att få en ny verksamhet att fungera i början. Programmet är förhållandevis billigt och har legat på i snitt. Som en jämförelse satsar regeringen tio- till femtonfalt gånger mer pengar på instegsjobb för nyanlända invandrare än man gör på starta eget-verksamhet för arbetslösa. Dessutom måste den sökande ha fyllt . Vissa undantag finns från denna regel, till exempel personer inom jobb- och utvecklingsgarantin och nyanlända invandrare. Vi sverigedemokrater menar att det är slöseri med resurser att sätta en 25-årsgräns på programmet, inte minst då ungdomsarbetslöshet är och nära 200 000 ungdomar är arbetslösa. Unga arbetslösa som besitter driftighet, innovativa idéer och engagemang ska ha samma rätt som andra att kunna nyttja bidraget. Därför föreslår att den generella gränsen sänks från 25 till . har i sin utvärdering av programmet varit mycket positiva.28 av de företag som startats genom programmet skulle inte ha startats i en kontrafaktisk situation utan programmet. Överlevnadsgraden för de program som startats har funnits vara lika stark för de företag som ej startats genom programmet. fann också att programmet, i jämförelse med andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder, hade betydande effekter för individernas möjlighet att erhålla ett reguljärt arbete. Eftersom det ofta tar tid innan en verksamhet blir ekonomiskt lönsam vill vi att bidraget ska kunna ges , till skillnad från dagens 6 månader. Det finns starka skäl att tro att överlevnadsgraden skulle öka ytterligare och att fler företag skulle startas till följd av dessa förbättrade villkor. har en stolt tradition av forskning och innovationsrikedom inom industrisektorn och detta har haft en avgörande betydelse för vårt lands ekonomiska utveckling. tillhör ännu de stora innovationsländerna sett till befolkningsmängden. Av olika orsaker, däribland brist på finansiering, leder dock inte den svenska innovationsrikedomen till så många nya inhemska arbetstillfällen som man hade kunnat förvänta sig. Vi vill bryta denna utveckling genom att tillskjuta mer medel till både forskning och riskkapital och därigenom stärka fokus på innovationsutvecklingen. har vi kunnat se en generell trend där offentliga satsningar på FoU blir allt viktigare i takt med att forskningen blir allt mer avancerad och därmed kräver större resurser, som resultaten sällan kan omsättas i lönsamma innovationer på kort sikt. I har staten en viktig roll i att finansiera och bedriva grundforskning, ovanpå vilken privat forskning kan ta vid för att slutligen kunna göra verklighet av idéer och uppfinningar. förordar ökade anslag till statlig forskning för att stärka och bredda grundforskningen för att på så sätt stärka samspelet mellan forskning, företagande och politik. Småföretagens begränsade möjligheter att söka riskkapital på marknaden har i många fall lett till att nya idéer antingen aldrig förverkligats eller att idéerna köpts upp av större företag istället för att nya företag bidragit till att stärka konkurrensen. Vi bedömer att det finns ett stort behov av att staten bidrar till att öka tillgången på riskkapital. föreslår därför en extra vinstutdelning från på de år vinstutrymmet finns, för att inrätta en marknadskompletterande riskkapitalfond. Fonden skall prioritera de företag som saknar eller har små möjligheter att söka kapital på den ordinarie riskkapitalmarknaden. Småföretagens möjligheter att bidra till, och samverka med, forskarsamhället är inte desamma som storföretagens. För att stimulera småföretagen, bidra till växande företag och stärka konkurrenskraften vill ge fler företag möjlighet att växa genom kunskap. Forskningsanslaget till små och medelstora företag föreslås därför utökas, med ett särskilt fokus på kunskapsintensiva branscher. Ungdomsarbetslösheten är ett enormt problem för samhället i stort liksom för alla direkt drabbade ungdomar. har en överrepresentation vad gäller ungdomsarbetslösheten på ställt i relation till övriga och på relativt EU-15. Figur 2: Relativ arbetslöshet i åldern respektive , kvartal 1 2006 kvartal 1 2009 Källa: , tema ungdomsarbetslöshet. Figur 3: Fördelning av vad arbetslösa ungdomar i åldern huvudsakligen betraktar sig som, kvartal 1 2009, antal Källa: SCB, tema ungdomsarbetslöshet. Regeringens reform med en generell rabatt på arbetsgivaravgift för anställda var tänkt som en åtgärd för att slipa ned trösklarna för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. delar ambitionen bakom åtgärden, men kan konstatera att resultatet i förhållande till storleken på de satsade medlen inte blivit så bra som man skulle önska.30 Vi tror att det finns mer kostnadseffektiva sätt att göra arbetsmarknaden mer tillgänglig för de grupper som till stora delar står utanför och vill därför flytta delar av resurserna till en ny reform med helt slopad arbetsgivaravgift för unga lärlingar. Till skillnad från regeringen föreslår vi verkliga lärlingsjobb och vi gör det med övertygelsen att alla ungdomar inte behöver bli akademiker. Svårigheten för svenska ungdomar att ta sig in på arbetsmarknaden kan också till viss del härledas till den i ett europeiskt sammanhang minimala nivån av praktik . tillhör det absoluta bottenskiktet vad gäller praktiktid för yrkesprogram på gymnasiet. Det ensidiga fokus på att alla ska bli akademiker, som tagit sig uttryck i en överteoretisering även av praktiska program på gymnasiet, har allvarligt hotat våra yrkesutbildades konkurrenskraft och ökat trösklarna till arbetsmarknaden. Konsekvensen har blivit ökade tendenser till lönesammanpressning i vissa av de branscher som dessa yrkesprogram på gymnasiet är tänkta att utbilda sina elever till. De tre länder i med lägst ungdomsarbetslöshet , och har samtliga välutvecklade system för att knyta utbildning närmare arbetsmarknad, inte minst genom stora inslag av praktik på yrkesutbildningar. 50 000 lärlingsjobb med en undanträngningseffekt på skulle kosta 1,9 mdkr.