ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02MJ370 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en klimatanpassad politik. Såväl EU som IPCC, FN:s klimatpanel, har klassat torv som en fossil energikälla. finns det torvtäkter där brytning pågår, men det finns också orörda torvtäkter där företag ansöker om att få bryta torv. Jag menar att ambitionen från och regeringen bör vara att minska användning av fossila bränslen, dit torven hör, för att därmed minska den negativa påverkan på klimatet som fossila bränslen har. Nya ansökningar om brytning av torv på områden där sådan brytning inte förekommit bör därför inte beviljas. Detta som en konsekvens av de miljömål som satts upp av när det gäller ett minskat beroende av fossila energikällor, och som en del i av en klimatanpassad politik.
mot · GZ02MJ375 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strandskyddet i glesbygden. Strandskyddets syfte är att trygga förutsättningarna för allmänhetens friluftsliv och att bevara goda livsvillkor på land och i vatten för djur och växtliv. Att ha klara regler som begränsar utbyggandet i tätbefolkade områden är viktigt för att säkerställa att våra kuster, stränder och öar inte blir överexploaterade. är det endast en liten del av stränder som är påverkade av bebyggelse. I landsbygdsområden ter sig ett landsomfattande, uniformt och strikt strandskydd som ett bekymmer för kommuner med milslånga obebyggda stränder och med en stark avfolkningstrend. Att kunna bebygga stränder på landsbygden är viktigt för att främja landsbygdsutvecklingen och turistnäringen och för att öka attraktionen för nyinflyttning. Genom en viktig reform som genomförts av alliansregeringen har länsstyrelserna fått uppgiften att granska kommunala dispenser och de kommunala planer som behandlar strandskyddet och vid behov överpröva dessa. har kommunerna fått större makt över beslutsprocessen genom att de kan medge undantag från strandskyddet för åtgärder för landsbygdsutveckling. överlämnade regeringen en proposition där den föreslår att kommunerna ska få ta över en del av det ansvar som ligger på länsstyrelserna. Detta innebär att man föreslår att kommunerna ges rätten att besluta om dispens från strandskyddet om strandskyddsområdet också är ett statligt vattenskyddsområde eller ett miljöskyddsområde. Allt detta är positiva steg i rätt riktning, men lagstiftningen behöver ses över ytterligare för att medge större frihet till kommunerna. Lagstiftningen borde utvecklas så att kommunen har rätt att i varje enskilt fall fatta beslut om dispens från strandskyddet enligt landsbygdsutvecklingen och så att detta inte ska vara begränsat till några få områden i översiktplanen. Menar vi allvar med att hela ska leva så krävs det reformer som möjliggör detta. Kommunerna behöver en reell möjlighet att själva ta ansvar för både en bra miljö och ett attraktivt boende.
mot · GZ02MJ377 · 2011-10-04 00:00:00 — Fäbodjordbrukares möjlighet att skydda sina djur tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fäbodjordbrukare bör ha samma rätt i jaktförordningen som de som har sina tamdjur inhägnade. Alliansen har genomfört mycket bra ändringar i 28 § jaktförordningen. Det finns dock en liten grupp som har hamnat i kläm. Det är fäbodjordbrukare som är en av de sysselsättningar som drabbas hårdast av ett ökat rovdjurstryck. Många av dessa är inte jägare själva och har därför ingen möjlighet att skydda sina djur. Detta finns reglerat i 28 a § jaktförordningen, att den som handlar på uppdrag av ägaren eller vårdaren får träda in för att skydda djuren. Det finns dock en hake, och i förordningen anges det att det gäller tamdjur inom inhägnat område enligt 41 a §. Vid fäbodjordbruk går djuren inte inom inhägnat område och detta förfarande bör fortsätta för kulturarvets bevarande och även för att det möjliggör en annan biologisk mångfald där djuren betar. I är rovdjurstrycket stort och många fäbodjordbrukare har svårt att klara ekonomin. Med anledning av detta är det viktigt att se över möjligheten att även fäbodjordbruket får samma möjlighet som de som har sina tamdjur inhägnade, och därmed vill vi se över möjligheten att göra ett tillägg i jaktförordningen gällande detta enligt ovan.
mot · GZ02MJ378 · 2011-10-04 00:00:00 — Proportionaliteten i lagen om strandskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strandskydd. är ett stort, glesbefolkat land med en strandlinje . Trots detta har vi byggförbud vid nästan alla stränder i landet. För att få bygga längs en strand krävs särskilda skäl. Strandskyddet är ett generellt skydd vars syfte är att trygga förutsättningarna för friluftslivet och bevara goda livsvillkor för djur och växtliv. Naturen behöver däremot inte vara extra skyddsvärd för att strandskyddet ska gälla. Efter lagändringen 2009 kan kommuner på förhand peka ut områden för landsbygdsutveckling i strandnära läge, så kallade LIS-områden. Problemet för glesbygdskommuner är att villkoret för att peka ut sådana områden är att de ska bidra till landsbygdens utveckling eller att ett bostadshus uppförs i anslutning till befintligt bostadshus. Det krävs således en tidigare exploatering av strandområdet för att vidare exploatering ska kunna ske. På tidigare obebyggda stränder i glesbygd råder därför även efter lagändringen 2009 i praktiken byggförbud. Lagändringen 2009 innebar att ny bebyggelse måste lämna en strandremsa mellan byggnader och strandlinje. Denna regel gäller även i glesbygd, eftersom strandskyddsbestämmelserna gäller lika i hela landet, oavsett hur tät- eller glesbebyggt området är. är glesbebyggt men har väldigt många stränder som inte exploateras. Skulle strandskyddet tolkas flexiblare hade flera obebyggda strandlinjer kunnat bebyggas av både privatpersoner och turistindustrin. Detta skulle skapa arbetstillfällen, öka turismen och skapa intäkter till kommunerna i länet. Strandnära boende kan vända flyttrenden på många orter och leda till fler invånare som söker livskvaliteten som medföljer. För att upprätthålla legitimiteten för strandskyddet krävs en avvägning och proportionalitet mellan intressen för naturskydd och medborgarnas efterfrågan på strandnära boende. En översyn av strandskyddslagstiftningen bör om möjligt ses över för att se om proportionaliteten infrias.
mot · GZ02MJ380 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet att se över byråkratin, både vad gäller tillståndsprocesser och tillsyn, vid gårdsbaserad biogasproduktion. Finns det djurproduktion i form av nötkreatur eller svin finns det också oundvikligen gödsel som ger ifrån sig metangas. När det finns möjlighet att välja mellan att låta denna gas gå ut i atmosfären och förstärka växthuseffekten eller ta hand om den för energiproduktion känns ju svaret självklart. Men ibland kan även det självklara ha onödigt stora hinder för att det ska bli verklighet. Gårdsbaserad biogasproduktion handlar om såväl kretslopp vad gäller gödningsämnen som energiutvinning där resultatet blir minskade utsläpp av växthusgaser och utvinning av förnyelsebar energi. I grunden är det ett bra exempel på ett win-win-koncept. Det finns bra exempel på både att biogasen leds till uppgraderingsanläggning och blir fordonsgas som används i den lokala kollektivtrafiken och att biogasen går direkt till produktion av el och värme. Gårdar kan på detta sätt bli helt självförsörjande på el och värme. Vilken metod som passar bäst avgörs i de flesta fall av lokala förutsättningar. För att detta ska bli verklighet handlar det naturligtvis om ekonomi och lönsamhet men också i hög grad om hur regelverket är utformat. Tillståndsprocesser och tillsyn/tillsynsavgifter måste vara rimliga och upplevas relevanta. Att biogasproduktion går under beteckningen miljöfarlig verksamhet kan ju verka lite konstigt med tanke på att gödseln redan finns och att processen att utvinna biogas innan den sedan sprids på åkrarna har direkt positiv inverkan, inte minst genom minskad klimatbelastning. Men detta är ju inget problem i sig om bara tillståndsprocessen anpassas. Ett exempel ur verkligheten: Vid en årlig produktion av s.k. rågas på , som kan användas direkt för produktion av el och värme, krävs tillstånd då gränsen för tillståndspliktig verksamhet ligger på gasformigt bränsle . Om man istället uppgraderat rågasen så hade det blivit fordonsgas och då behövs inte tillstånd trots att verksamheten skulle ha blivit betydligt mer omfattande. All verksamhet måste naturligtvis ha någon typ av tillsyn som ger en tillsynsavgift. I beskriven biogasanläggning beräknas årsomsättningen till . Då kan det inte vara rimligt att betala motsvarande av omsättningen i tillsynsavgift som blivit fallet. Det blir ju också kontraproduktivt när samma anläggning har fått ett investeringsbidrag på från Landsbygdsprogrammet. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en satsning på för utveckling, demonstration och marknadsintroduktion av ny teknik och nya lösningar som stärker biogasens lönsamhet och bidrar till ökad produktion. Ett komplement till detta vore att se över tillståndsprocesser och tillsynsverksamheten vid gårdsbaserad biogasproduktion.
mot · GZ02MJ381 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvärdering av den fria fjälljakten. Efterfrågan på ripjakt i de jämtländska fjällen är stor. Jägare kommer i stort från hela , men det övervägande flertalet av de utländska jägarna kommer från . I , samt i kommun i , börjar jakten efter fjäll- och dalripa , medan norrmännen börjar sin jakt . De norska fjälljägarna tar därför chansen att trimma sina hundar och sin skjutskicklighet på den svenska sidan av i avvaktan på att börja jakten i sina hemmamarker. Under en rad år har vi fått kritik från svenska fjälljägare och andra för att den jämtländska jaktpremiären är så tidig att ripungarna inte blivit flygfärdiga . Önskemålet om en framflyttning av jaktpremiären till är gammalt och välgrundat. totala landareal är . Fjällen utgör av denna, dvs. Under /2009 var antalet jägare särskilt högt. 7 339 stycken hade dygnstillstånd den . Det ger 7,4 jägare per km². Så många jägare kan rimligtvis inte ha vetskap om varandra, och detta innebär naturligtvis en säkerhetsrisk. Mängden jägare gör det också svårt att kontrollera hur efterlevnaden av kvoterna för fällda ripor sköts. Av totalt 7 292 stycken kortlösare /2011 var 2 497 utländska. Ingen misstycker till att vi erbjuder utländska jägare jaktmöjligheter, men det rimliga är väl att vi i första hand tillgodoser det behov av jakt som finns bland de svenska jägarna. Här har flera modeller för tillståndsgivning diskuterats, bl.a. företrädesrätt för ortsbor och länsinnevånare. De jaktvårdande myndigheterna bör i högre grad än nu avlysa pågående jakt när tillgången på fågel tryter och kanske under vissa år, när föryngringen gått fel, avlysa jakten helt. Det vore önskvärt med en översyn av de beslut som har fattats i frågan för att få en fjälljakt som inte bara gynnar jägarna utan även djurbestånden i våra svenska fjällmarker.
mot · GZ02MJ383 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en eventuell utvidgning av pilotprojektet för att rena övergödda sjöar i . Runtom i finns en rad övergödda sjöar. har olika försök gjorts för att förbättra dessa sjöars tillstånd. Glädjande nog är några sjöar på väg att återhämta sig. Problemet med övergödning är emellertid komplicerat. Övergödningen har varierande orsaker, men i grund och botten handlar det i normalfallet om att upprätthålla en skör balans mellan kväve, fosfor och syreförbrukande material. Den delikata balansen mellan dessa näringsämnen har inneburit att det inte finns någon enhetlig metod för rening av övergödda insjöar. Ett flertal metoder finns för att restaurera en sjö beroende på syftet med restaureringen. En av de övergödda sjöarna är sjön i . Problemet i Skundern ledde till en obalans mellan karpfisk, zooplankton och växtplankton. Den var tidigare en av mest fosforbelastade insjöar. Men pågår ett pilotprojekt som ska återskapa balansen i sjön. Redan innan pilotprojektet startade var sjön mycket väldokumenterad genom både undersökningar av och i . Bakom tillkomsten av dessa undersökningar ligger bland annat en miljöengagerad lokalbefolkning. En miljömedvetenhet har vuxit fram bland allmänhet, tomtägare och jord- och skogsbrukare kring Skundern men även runt andra sjöar runt om i . De allra flesta är eniga om att fosforutsläppen till länets sjöar måste ner väsentligt. Fosforfria tvättmedel och förbättrade avloppsanläggningar har varit en del av lösningen. En annan åtgärd som diskuterats är att höja den hårt reglerade sjöns vattennivå. En tredje väg skulle kunna vara det som kallas biomanipulering. Det nu pågående pilotprojektet i Skundern handlar om att minska beståndet av karpfisk (främst mört, björkna och ) genom bland annat trålning. Projektet i Skundern har visat sig framgångsrikt, av målsättningen är uppnådd. Tanken med utfiskningen är att ett litet och mer behändigt bestånd av karpfisk kan leda till en ökning av zooplankton som i sin tur innebär en mindre andel växtplankton. I slutändan hoppas man att denna åtgärd ska leda till klarare vatten. Arbetskraften som används vid utfiskningen är i huvudsak en grupp asylsökande immigranter. Detta ger en bra start i etableringsprocessen i landet samt en fast och stabil inkomst och en chans till att lära sig språket. Med biomanipulation vill man skapa en bättre och mer attraktiv näringskedja. Förhoppningen är att kunna åstadkomma en tillväxt av undervattensväxter, vilka binder näring och ger skydd till zooplankton. Ett förbättrat siktdjup underlättar för rovfisk att jaga och på så sätt kan beståndet av karpfisk hållas nere. Näringskedjan kan följaktligen återta sitt ursprungliga tillstånd efter en viss anpassningstid. Resultaten som fortlöpande framkommit tyder på en lyckad start. Därmed vore det bra om pilotverksamheten kunde utvidgas till fler övergödda sjöar i . En bättre vattenkvalitet är till gagn för fisken, fåglarna och för de boende runt sjöarna. Med det lyckade projektet i tankarna torde således en utredning om möjligheterna till en expansion till fler övergödda sjöar kunna initieras.
mot · GZ02MJ384 · 2011-10-04 00:00:00 — Ökade möjligheter för kontroll av vildsvinsstammen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att minska vildsvinspopulationens storlek och spridning. På många håll i utgör vildsvin ett reellt problem. Det finns dessvärre heller inga tecken på att vildsvinsstammen är under avtagande vare sig i antal eller geografisk utbredning utan istället verkar förhållandena vara de motsatta. Vildsvinen orsakar ekonomiska förluster för både jord- och skogsbruk men även för privatpersoner som upplever skador på hus och trädgårdar. Dessa framsteg inom möjligheterna att kontrollera spridning och negativa effekter är mycket glädjande. Dock finns fortfarande åtgärder att vidta i vidareutvecklingen av arbetet. Enligt nuvarande lagstiftning är det tillåtet att utfodra vildsvinen vid så kallade åtelplatser i syfte att sedan jaga djuren. Man har även fått införa belysning vid åtelplatserna för att underlätta jägarnas arbete och minska behovet av naturligt månsken och snö. Det finns även en möjlighet att videoövervaka platserna i syfte att utröna djurens rutiner och således kartlägga när jakten skulle vara som mest effektiv. Videoövervakningen underlättar också kartläggningen av utbredning då det är mycket svårt att uppskatta. Tillståndet för videoövervakning ges av och kostar . Dessvärre är det endast av ansökningarna som blir godkända, främst med hänvisning till inkräktande på allemansrätten. Principen som tillämpas är samma som vid videoövervakning i områden, till exempel vid nattöppna bensinstationer, banker och busshållsplatser. Det föreligger en klar orimlighet i antagandet att dessa två situationer skulle vara liktydiga. Att tillåtas videoövervaka på avskilda platser i skogen i syfte att skydda naturen och hålla tillbaka vildsvinsstammen bör ej jämföras med att tillåtas videoövervaka exempelvis en nattöppen bensinstation. På grund av ovan framförda anledning bör man om möjligt överväga att se över regelverket kring tillstånd för videoövervakning.
mot · GZ02MJ385 · 2011-10-03 00:00:00 — Fortsatt reformering av strandskyddet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till en fortsatt reformering av strandskyddet där de tre inte undantas från lättnaderna i strandskyddet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till en fortsatt reformering av strandskyddet där den gällande regeln om att man inte får bygga närmare än från strandkanten bör kunna frångås i större utsträckning än vad som är möjligt enligt nuvarande lagstiftning. Den reformering av strandskyddet som skett har varit positiv och har skapat många nya möjligheter. Vi måste ta tillvara på vårt lands rika kust- och naturområden både ur naturskyddssynpunkt och för att kunna utveckla vår landsbygd. Reformeringen innebär att det möjliggörs bedömning utefter de lokala förutsättningar som finns. Kommunerna har fått ökat inflytande i frågan, vilket också är positivt i fråga om etablerandet av flexibla regelverk. Dispens i fråga om strandskyddet kan komma att betyda mycket för landsbygden då outnyttjad strandnära mark finns men där de inneboende är få. Att kunna erbjuda strandtomt är ett sätt att locka människor att etablera sig på landsbygden och det är därför olyckligt att det fortfarande finns begränsningar i strandskyddet med avseende på de tre . Exempelvis har många kommuner där det finns outnyttjad strandmark. En av dem är kommun där miltals med obebyggd och outnyttjad strand finns. är en kommun med dålig ekonomi och samhället domineras av industrier, och dess närhet till gör att många väljer den mer attraktiva staden . Den stora utflytt som exempelvis kommun lider av skulle kunna motverkas och möjligtvis även kunna locka pendlare från den dyrare orten genom att tillåta natur- och strandnära boende. Liknande exempel finns även i län och i kommun, där närheten till erbjuder samma möjligeheter. Turismen skulle få chans till utökning med hjälp av tillåtelse för verksamheter att bebygga marken nära stranden. Hotell är ett exempel på en näring som skulle kunna hjälpa orten på fötter. Det genererar arbetstillfällen som i sin tur ger inkomst till kommunen. Att ge tillåtelse att på fler ställen bebygga mark nära stranden kan också stärka besöksnäringen. I många av kommunerna runt våra vore ytterligare arbetstillfällen, besökare och inkomster dessutom ett sätt att vända den negativa befolkningstillväxten.
mot · GZ02MJ386 · 2011-10-04 00:00:00 — i stället för naturreservat tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ersätta naturreservat med olika former av samförvaltning. Regeringens steg mot att utveckla vår naturvårdspolitik till det bättre är mycket glädjande. Bland annat är reformerna gällande möjligheter till delaktighet och samarbete mellan markägare och naturvårdshandläggare genom att de nu kan ingå naturvårdsavtal mycket välkomna. Förbättringarna av möjligheterna till kompensation för markägare i de fall då naturreservat/biotop-skyddsområde införs är också mycket positivt. Möjligheten till att faktiskt bilda naturreservat kvarstår dock och det är endast med ett fåtal undantag då detta kan sägas uppfylla ett syfte. Reservaten används för att skydda naturen. Allt mellan små växtlokaler till vidsträckta havs- eller fjällområden kan innefattas av naturreservat. Enligt finns fem giltiga skäl att bilda naturreservat, nämligen för att bevara den biologiska mångfalden, vårda och bevara värdefulla naturmiljöer, sörja för människors behov av friluftsliv samt skydda, återställa eller nyskapa värdefulla naturmiljöer eller livsmiljöer för skyddsvärda arter. Uppkomsten av naturreservat är vanligen ett beslut där markägaren i fråga dessvärre oftast saknar möjligheter att påverka och där själva bildandet av naturreservatet går emot markägarens vilja. Detta måste ses som en inskränkning av äganderätten då rättsövergrepp kan komma att inträffa då det enligt nuvarande lagstiftning är statens rätt att hävda att det allmänna intresset tar över den enskildes rätt att fritt bruka sin mark. Nyttjanderätten markägaren innehar kan staten med stöd av lagstiftning nu lösa den enskilde från. Marken i fråga är inte sällan en viktigt del av markägarens försörjning. Det är inte heller att förglömma att markägare oftast brukar naturen ansvarsfullt då välmående mark genererar större vinst. Införandet av naturvårdsavtal är ett välkommet steg mot en politik som kan förena det allmännas och markägarens intressen. Dessa avtal innefattar dock endast en reglering mellan berörda parter, och möjligheten att bilda naturreservat kvarstår i de fall då regleringen anses otillräcklig. Därför borde man överväga att se över möjligheten att ersätta naturreservaten med andra former av förvaltning som även inkluderar långtgående restriktioner.
mot · GZ02MJ391 · 2011-10-05 00:00:00 — Föräldraledighet i mansdominerade yrken tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över regelverket för föräldraledighet i mansdominerade yrken. Föräldraförsäkringen är ett samlingsbegrepp som rymmer ett antal socialpolitiska åtgärder för föräldrar. har män uppmanats ta ut en större del av föräldraförsäkringen. Eftersom utvecklingen i riktning mot jämställdhet går långsamt är det viktigt att orsakerna därtill kan identifieras och åtgärdas. I medier har det exempelvis gått att läsa om en manlig företagare som verkade inom fiskets område och hans problem i samband med att han tog ut föräldraledighet. Den period som lades till grund för framtida tilldelning av fiskedagar baserades på hur mycket fiske som bedrivits tidigare. Eftersom beslut om framtida tilldelning av fiskedagar som en yrkesfiskare tilldelas baseras på tidigare nyttjade dagar får detta till konsekvens att yrkesfiskaren förlorar sina befintliga fiskedagar om han tar ut föräldraledighet. Det vill säga, för mannen ifråga var det en nödvändig förutsättning att regelverket på något sätt tar i beaktande hans föräldraledighet i samband med den framtida tilldelningen av fiskedagar. Så skedde inte och någon lösning för mannen ifråga har ännu inte nåtts. Jag anser att detta måste rättas till. Regelverket kring föräldraledighet bör konstrueras på ett sådant sätt att den inte rycker undan utkomstmöjligheterna efter föräldraledighetens slut.
mot · GZ02MJ392 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om allemansrätten. Vi ser ofta allemansrätten som ett gammalt kulturarv och vissa ser till och med allemansrätten som en nationalsymbol. Begreppet allemansrätt är dock sannolikt inte äldre än , men delvis kan det vi kallar allemansrätt härledas mycket långt tillbaka i tiden. Den används för att möjliggöra för människor att plocka bär till husbehov och att vandra fritt i skog och mark, vilket är en unik möjlighet i som vi vill värna. Nyttjandet av allemansrätten har dock förändrats . är det inte ovanligt att kommersiella företag använder allemansrätten för att i stor skala plocka bär. Allt vanligare är också att man använder allemansrätten för att anordna upplevelseaktiviteter i stor skala på annans mark. Det är ett nytt nyttjande av allemansrätten. Det är viktigt att det finns både bärplockning och upplevelseindustri, men att det ska vara en gratis nyttighet till näringsidkare är inte en självklarhet. Det kan inte vara rimligt att värdet av skog och natur fritt kan exploateras, utan att markägare vare sig blir tillfrågade eller ersatta. Med anledning av ovanstående bör man överväga möjligheterna till en översyn av lagstiftning kring allemansrätten, i syfte att skydda allemansrättens ursprungliga syften. i (M)