ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02A263 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . En viktig del av arbetsmarknadspolitiken för personer med funktionsnedsättning är det statligt ägda där Arbetsförmedlingen kan ge människor en chans som har arbetsförmåga men på grund av funktionsnedsättning och arbetsmarknadens struktur inte fått en anställning. kan vara den möjlighet som behövs för att man sedan ska kunna ta steget ut på den övriga arbetsmarknaden. Men för att ska vara till så stor hjälp som möjligt är det viktigt att det finns en genomströmning i företaget. Även yngre personer som har funktionsnedsättning ska få chansen och personer som har möjlighet att ta jobb på andra ställen måste ha drivkraft att lämna . Det har gjorts åtgärder för att öka genomströmningen inom . Målet om hur många anställda som ska gå vidare till annan anställning höjs nu från . Men mer behöver göras för att ska kunna hjälpa fler in på arbetsmarknaden. För varje person som finns kvar i som har möjlighet till annat arbete, finns en person som inte får den chans till en fot in på arbetsmarknaden som behövs. Det finns därför anledning att förändra möjligheterna vid anställningsavtalen på efter mer individuell bedömning. bör få möjlighet till visstidsanställningar för nyrekryterade för att öka genomströmningen. En avstämning med Arbetsförmedlingen bör ske efter visstidsanställningens slut för att avgöra om vidare anställning är nödvändig. För många är bara en begränsad period hos det som krävs för att ta sig in på arbetsmarknaden. Därför är det inte nödvändigt att alla har det omfattande anställningsskyddet som finns. Ett uppdrag bör också ges till att ta ett särskilt ansvar för personer med funktionsnedsättning. utgör personer av alla anställda med funktionsnedsättning på . Det är viktigt att unga personer möjlighet att pröva på ett arbete. är ofta ett sista alternativ när Arbetsförmedlingen provat allt annat, vilket gör att många är något äldre när anställning på blir aktuellt. Det är bra för både självförtroendet och privatekonomin om unga i tidigare skede kan få möjligheten att arbeta inom för att eventuellt sedan gå vidare till ett annat arbete.
mot · GZ02A265 · 2011-09-28 00:00:00 — Ökad flexibilitet på arbetsmarknaden för mikroföretag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbeta för en förändring av hur anställningar i mikroföretag regleras. Mikroföretag definieras som företag med upp till 20 anställda. På den svenska arbetsmarknaden finns ett mycket stort antal företag i den här gruppen, och det har stor positiv påverkan på ekonomi om den här typen av företag vill öka antalet anställda. Tyvärr anser en stor mängd småföretagare att det är alltför stora risker förknippade med att anställa ytterligare en person i sin verksamhet. Generellt är den här ökade risken förknippad med två faktorer: Personens lämplighet generellt, att på ett bra sätt hantera kunder, leverantörer och arbetskamrater. Skulle personens attityd eller personlighet inte fungera finns i LAS endast ett enda sätt att säga upp, eftersom personen inte grovt åsidosatt sina skyldigheter: Endast på grund av arbetsbrist kan uppsägning ske. Att tillämpa provanställning är sällan ett alternativ, eftersom kvalificerad personal inte är intresserad av att säga upp sig från befintlig anställning om de inte får en fast tjänst. En person som sagts upp på grund av arbetsbrist har rätt till återanställning , om företaget skulle vilja anställa någon annan istället. I syfte att göra det enklare för ett mikroföretag i det här avseendet bör det vara möjligt att säga upp nyanställd personal under , oavsett den anställdes ålder. Detta skall kunna ske utan angivande av grund, men då enbart under villkoret att tre månaders uppsägning med full lön ges. Dessutom skall den uppsagdes rätt till återanställning förfalla. Att välja just är för att ge den uppsagde skydd mot godtycklig hantering. Vid en uppsägning på grund av arbetsbrist skall en person ha varit anställd eller längre för att komma i fråga för att få tre månaders uppsägningstid. Konkret skulle detta uppnås exempelvis genom följande förändringar i LAS: Arbetsgivaren äger rätt att säga upp arbetstagare anställda utan angivande av grund, under förutsättning att tre månaders uppsägningstid iakttas. Om uppsägning sker utan angivande av grund med tre månaders uppsägningstid är arbetsgivaren inte skyldig att skriftligen uppge skäl för avslutande av anställningen.
mot · GZ02A267 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förändra regelverket kring a-kassa för egenföretagare. I det regelverk som utarbetats för ersättning från a-kassa finns särskilda regler för den som är företagare. När företagaren har drivit sin verksamhet i aktiebolagsform kan det uppstå gränsdragningsproblem som ger en tolkning av lönenivå som kraftigt understiger den verkliga lönenivån hos företagaren. A-kassorna använder information från för det aktiebolag som företagaren drivit verksamheten i, men inte information om den lön eller ersättning som företagaren betalat skatt för. Dagens regler innebär att om en person anses som företagare räknat från tiden före arbetslöshet, då skall som lönegrund räknas enbart den ersättning som företagarens bolag betalat ut i lön till företagaren. Den företagare som haft andra aktiebolag och fått ersättning från, eller suttit i styrelsen till ett aktiebolag med större ersättning till sina styrelsemedlemmar, har sparade pengar eller lever på sin maka eller makes lön får då en mycket liten ersättning av a-kassan. Det kan röra sig om av den lön företagaren betalat skatt på . Den som är företagare bör som grund för ersättning från a-kassan få räkna in samtliga de inkomster som ligger till grund för beskattning som privatperson via . Då får de personer som bidragit till samhällets skattebas också den arbetslöshetsersättning som de borde ha rätt till.
mot · GZ02A271 · 2011-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mikroföretag och säsongsarbetare. Regeringen har under den gångna mandatperioden åter gjort det möjligt för företag att anställa personal på säsongsbasis. Detta är givetvis välkommet. Dock finns det fortfarande svårigheter inom detta område som framför allt drabbar mikroföretag. Ett mikroföretag definieras som ett företag som sysselsätter färre än 10 personer och vars omsättning eller balansomslutning inte överstiger . Små och medelstora företag med färre än 250 anställda utgjorde av alla företag i . Tillsammans stod de för av näringslivets totala förädlingsvärde och för av de anställda. De flesta företag var mikroföretag med färre än 10 anställda (). Dessa stod för över en femtedel av det totala antalet anställda och av förädlingsvärdet. Vissa näringar präglas av stora säsongsvariationer och kan inte fungera effektivt och nå lönsamhet utan möjligheten att ha personal anställd under enbart av året. Att säsongsanställa är för dessa verksamheter en nödvändighet för att lönsamheten och den egna ekonomin ska kunna gå ihop. För såväl glesbygden som helhet som för många mikroföretagare vore det en stor fördel att förenkla denna möjlighet och därmed skapa nya och bättre förutsättningar att kunna anställa säsongsarbetare. Detta gäller både för den enskilda företagaren och för den som blir säsongsanställd. Det handlar om att byråkratin måste fortsätta att minska och att det ska bli än enklare för mikroföretag att kunna anställa personal på säsongsbasis. Regelverket bör bli enklare och mer lättöverskådligt så att det lönar sig bättre för mikroföretagare att anställa. En översyn skulle exempelvis kunna leda till att antalet svarta jobb minskar ytterligare och att fler jobb skapas. presenterade bland annat två förslag som innebär att det ska bli enklare för säsongsarbetare utanför EU att komma till unionen och arbeta , någonting som gynnar inte minst mikroföretag inom den svenska frukt- och grönsaksindustrin. Att fortsätta uppmuntra och underlätta för mikroföretagare i som bygger sina verksamheter på säsongsarbete att kunna utvecklas och växa är ett arbete som måste gå vidare och uppmärksammas mer. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02A279 · 2011-09-30 00:00:00 — Införande av ett studentmedarbetarsystem i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett studentmedarbetarsystem i . Trots en sysselsättning som ökat med drygt 100 000 personer bara och en arbetsmarknad som återhämtar sig bättre än förväntat, har inte lyckats komma till rätta med den osedvanligt höga arbetslösheten bland unga. I internationell jämförelse utmärker sig . Generellt sett brukar länder med en låg total arbetslöshet även ha en måttlig ungdomsarbetslöshet. Men trots att uppvisar en sammanlagd arbetslöshet som är lägre än EU-snittet har vi en hög ungdomsarbetslöshet. Ungas svårigheter att ta sig in på arbetsmarknaden grundar sig på flera saker. Förutom höga ingångslöner och en stelbent arbetsmarknad så är ett av de största hindren bristen på arbetslivserfarenhet. Detta har lyckats få bukt med genom ett studentmedarbetarsystem som ger studenter relevant arbetslivserfarenhet inom utbildningsområdet som de erhåller lön. Resultaten visar att arbetslösheten är lägre för studenter som haft ett relevant studentjobb än för studenter som inte haft det. Dessutom lyckas av de danska studenterna säkra sitt första jobb innan studierna är avslutade. Studentmedarbetarsystemet är inte en formell del av den danska utbildningen, utan det handlar om jobb som utannonseras och sökes som övriga tjänster på arbetsmarknaden. Avtalen är individuella men har sin bas i närliggande kollektivavtal och lönenivån är något lägre än en nyutexaminerad students ingångslön. Inom praktiska ämnen är det självklart att diskutera praktik och lärlingsutbildningar. På ett naturligt sätt underlättas övergången mellan studier och arbete. Lika självklart borde detta vara inom teoretiska ämnen. Ett relevant studentjobb, med anknytning till utbildningen, stärker kontakterna med arbetsmarknaden och har stor betydelse för ett framtida yrkesliv. Regeringen har satsat stort för att hjälpa unga in på arbetsmarknaden. En samlad jobbpolitik kräver dock insatser på olika områden. För att komma åt problemen med bristande arbetslivserfarenhet borde överväga att införa den danska modellen med studentmedarbetare.
mot · GZ02A280 · 2011-09-26 00:00:00 — Allas rätt att ha en frisk arbetsmiljö och att få utveckla sina förmågor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillvarata de positiva erfarenheter som finns från jobbcenter liknande det som finns i bl.a. kommun i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samarbeta kring individen och utveckla de förmågor som finns till arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler friska arbetsplatser där man tittar på vilka faktorer som är friskbefrämjande, dvs. som medför att personalen inte sjukskrivs. I ett modernt välfärdssamhälle ska ingen behöva bli sjuk av sitt arbete. Så är det inte . I många fysiskt påfrestande yrken är den verkliga pensionsåldern mycket lägre än . Arbetsmiljön försämras på våra arbetsplatser, särskilt för arbetare och lägre tjänstemän. Möjligheten att påverka sin egen situation har minskat, stressen har ökat och arbete på udda och obekväma tider har blivit allt mer utbrett. För att bryta denna utveckling anslog vi i vår senaste budgetmotion mer än regeringen på arbetsmiljöarbete för att stärka den viktiga inspektionsverksamheten på arbetsplatserna så att farligt arbete kan undanröjas. Det är viktigt att vi får fler inspektörer som kan göra inspektioner och att det finns resurser för regionalt arbetsmiljöarbete på arbetsplatserna. I arbetsmiljöarbetet är det också viktigt att inte bara fastna i vad som gör att människor blir sjuka på jobbet, utan också att se över vad de arbetsplatser där en stor andel av de anställda håller sig friska gör rätt. Vi bör arbeta friskbefrämjande, inte enbart förebyggande mot sjukdom. För den som har blivit sjukskriven på grund av en ohälsosam arbetsmiljö måste det finnas möjlighet att återgå i arbete. Det är viktigt att man i detta sammanhang ser mindre till vad individen inte kan göra och mer till vad denne faktiskt kan göra. De förmågor man som sjukskriven har till att återgå i arbete ska utvecklas. Det kan t ex ske genom att ta tillvara de positiva erfarenheter som finns med så kallade jobbcentrum liknande det i kommun. I samarbetar fyra parter, kommunen, hälso- och sjukvården, och Arbetsförmedlingen. Där arbetar arbetslösa, personer med försörjningsstöd, arbetslösa sjukskrivna, invandrare med permanent uppehållstillstånd och personer med funktionshinder med ett medvetet arbetssätt där individerna roterar mellan olika arbetsplatser, sakta bygger upp sina förmågor och blir anställningsbara. Det kan handla om få pröva på verksamheter inom verkstad, snickeri, måleri, kök, sömnad, trädgårdsarbete, lokalvård, administration eller studier. Denna typ av arbete, där man utvecklar den arbetsförmåga individen faktiskt har, bör utvecklas mer. Vi måste tänka nytt och annorlunda om möjligheterna till jobb för de personer som inte kan jobba till effektivt. Möjligheter till enklare arbeten kan finnas inom ideella sektorn eller i den gröna sektorn. Det rör sig om arbeten som inte utförs men som skapar ett värde och inte kräver en normal heltidsanställning. Mycket kan vara vunnet om man utvecklar dessa delar.
mot · GZ02A281 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en företagshälsovård för alla. Ohälsan i arbetslivet är ett allvarligt problem både på individnivå och på samhällsnivå. Förslitnings- och belastningsskador utgör majoriteten av diagnoserna hos sjukskrivna. Ohälsa är ett mångfasetterat problem som kräver ett samlat grepp. En viktig del i detta arbete är att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatserna. I detta arbete har företagshälsovården en stor betydelse. Arbetsgivaren är enligt arbetsmiljölagen skyldig att ge företagshälsovård i den omfattning arbetsförhållandena kräver. efterlevs tyvärr inte alltid arbetsmiljölagens intentioner om en förebyggande företagshälsovård på ett tillfredsställande sätt. Detta område bör därför ses över. För att företagshälsovården fullt ut och på bästa sätt ska vara ett effektivt verktyg i kampen mot ohälsan krävs det att den håller en hög generell standard och att de företag som erbjuder företagshälsovård har tydliga riktlinjer att utgå ifrån när det gäller att säkerställa kvalitetsnivån. Detta skulle man kunna göra genom en så kallad kvalitetsförsäkring av den företagshälsovård som krävs med stöd av lagen. I SOU 2004:113 föreslås att enskilda företagshälsovårdsenheter ges möjlighet att få ett samhälleligt godkännande av sin verksamhet, ett slags kvalitetsstämpel. Godkänd företagshälsovård ska ha kompetens inom medicin, teknik, beteendevetenskap och ergonomi. Utredningen föreslår dock inte några skärpningar av arbetsgivares skyldighet att anlita företagshälsovård. Med anledning av det ovan sagda borde man arbeta mer aktivt för att alla arbetsgivare ska anlita företagshälsovård. Detta skulle vara ett effektivt sätt att fullt ut ta till vara företagshälsovårdens förebyggande arbete.
mot · GZ02A283 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om LAS. Vi har sett hur många människor blivit uppsagda från sina arbeten på grund av arbetsbrist. var flera tidigare anställda tillbaka på bussfabriken, en del till och med . De hade samma arbetsuppgifter men med andra arbetskläder och en annan, otryggare, anställning i ett bemanningsföretag. Arbetsbrist kan det ju inte längre vara frågan om, och vi har i en lag som tydligt säger att uppsagda ska ha rätt till återanställning inom , men flera arbetsgivare kringgår denna lag. Detta tycker vi socialdemokrater att man måste ändra på. Det är inte acceptabelt att man kan kringgå LAS på detta sätt. De kvinnor och män som vi pratade med var, oavsett om de var anställda i företaget eller på bemanningsföretaget, djupt olyckliga både över sin egen situation och över de arbetskamrater som fått anställning i bemanningsföretaget. Vår kritik riktas inte mot bemanningsföretaget utan mot arbetsgivarna, som egenmäktigt missbrukar en möjlighet här. Därför är det viktigt att man ändrar LAS så att man inte kan kringgå lagen på det sätt som arbetsgivaren gör.
mot · GZ02A286 · 2011-09-29 00:00:00 — Behov av utbildning för arbetsförmedlare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krav på och behovet av utbildning för arbetsförmedlare med inriktning på bedömning av arbetsförmågan. Arbetslösheten på grund av funktionsnedsättning eller långtidssjukskrivning måste bekämpas med alla medel. Det gäller att på ett snabbt och tryggt sätt hjälpa personer som drabbats av ohälsa att komma tillbaka till arbete, ett arbete som kan fungera även med en nedsatt arbetsförmåga. Varje arbetad timme är en viktig timme för hela samhället men framförallt för den enskilde personen. Men det gäller att hitta ett arbete som är anpassat för den som inte kan jobba för fullt, eller som inte klarar vissa arbetsuppgifter. Den har ensidigt satsat på jobbcoacher utan att ställa krav på vilken utbildning och kunskap dessa coacher har. Men även de flesta som arbetar på Arbetsförmedlingen saknar den speciella utbildning och kunskap som fordras för att hjälpa och stödja den grupp av arbetssökande som av någon anledning har nedsatt arbetsförmåga. Det största problemet är att det inte finns relevant utbildning för dem som har detta speciella uppdrag inom Arbetsförmedlingens uppdragsområde. Avsaknaden av en relevant utbildning är ett nationellt ansvar som inte kan överlämnas till de enskilda lärosätena. I flera länder i och i finns utbildningar för personer som skall jobba med att lotsa sjukskrivna tillbaka till arbetslivet. En sådan utbildning saknas i . Dessa utbildningar har fokus både på rehabilitering och på bedömning av arbetsförmågan. Arbetet fokuseras på att ge råd och stöd under en längre process. Exempelvis kognitiv skadeanalys, anställningsbarhetsanalys, ergonomisk status, analys om redan befintliga kunskaper går att överföra till andra yrken, arbetsmiljöanalys. Studier i visar att företag och försäkringsbolag som använde sig av personer med denna form av utbildning lyckades mer än så ofta få personer tillbaka i arbete efter olyckor eller sjukdom. Utbildningen ligger på mastersnivå och det utfärdas också en legitimation för dem som utbildats. Därför bör t.ex. eller få i uppdrag att undersöka om utbildningar, exempelvis Vocational Counselors eller Employment Counselors, som finns i andra delar av världen går att överföra till svenska förhållanden, samt utifrån det utforma en utbildning som ger kompetens för att stödja sjukskrivna som ska tillbaka till arbetslivet. Utbildningen bör omfatta både kunskap i rehabilitering, förmåga att bedöma arbetsförmågan och arbetsmiljökunskap. Kraven på utbildning vad gäller arbetsförmedlare, lotsar eller jobbcoacher är mycket varierande. Det finns inga formella krav för dem som anställs. Det är upp till utföraren respektive arbetsgivaren att deklarera vad som krävs för tjänsten. Det är önskvärt att man tar ett nationellt beslut om åtminstone ett minimikrav av utbildning för att kunna arbeta professionellt och framförallt rättssäkert! Detta bör ge regeringen till känna. i (S)
mot · GZ02A288 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över återanställningsskyddet i LAS (lagen om anställningsskydd). Vi är alla överens om att trygghet på arbetsmarknaden är bra för alla parter både arbetsgivare och arbetstagare. Men med erfarenheterna från den genomgångna finanskrisen blir det uppenbart att det finns både bra och mindre bra delar i LAS. Oron bland företag för att tappa kompetens i form av nyanställd personal och därmed konkurrenskraft är stor, liksom oron bland unga människor som behöver komma in på arbetsmarknaden för att få arbetslivserfarenhet och möjlighet till framtida referenser. Vi behöver skapa ett system som innebär en trygghet på arbetsplatsen som flexibilitet och anställningsbarhet kan underlätta för unga att både få och behålla ett jobb. En av de saker som skulle underlätta både för företagen och för unga människor på arbetsmarknaden är att ta bort återanställningsskyddet. Många små företag har stora svårigheter att kompetensväxla anställda inom det egna företaget. För att bredda kompetensen i företagen och få en mer flexibel arbetskraft finns behov av att anställa t.ex. unga, nyutbildade personer framför att återanställa tidigare anställda. Dessa har inte alltid den bredd och den flexibilitet som krävs, t.ex. flera kompetensområden som möjliggör för företagen att använda arbetskraften mer effektivt och flexibelt. Det finns därmed en inbyggd funktion i återanställningsskyddet som riskerar att dränera små och medelstora företag genom att de inte kan anställa den arbetskraft de bäst behöver och det är ett stort problem. Vi bör därför se över LAS med avseende på återanställningsskyddet.
mot · GZ02A289 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lönebidragens betydelse. har det skett en urholkning av lönesubventionen lönebidrag. Avsikten med lönebidraget är att underlätta för människor med funktionshinder att komma in på arbetsmarknaden. Taket för den högsta utbetalade lönesubventionen har inte höjts . Korpen konstaterade att 5 000 lönebidragsanställda försvunnit inom de allmännyttiga organisationerna . Orsaken är att man helt enkelt inte har råd med de ökande kostnaderna. Situationen drabbar både individen och föreningslivet. För individen innebär det lägre inkomst och sämre livskvalitet. För folkrörelserna innebär det förlust av produktiv personal (många föreningar har inte råd att ha personer på lönebidrag med nuvarande nivåer). För samhället innebär det högre kostnader och färre i produktionen. I allmänna diskussioner är de flesta överens om att taket borde höjas, ändå händer inget. Människor med funktionsnedsättning står därmed längst bak i den kö som såväl regering som riksdag säger sig vilja ha ut på arbetsmarknaden. Nivåerna och konstruktionen av lönebidragssystemet är problematiska både för den enskilde och för föreningslivet. bör förändringar ske i hela lönebidragssystemet, men ett första steg kan vara förändringar för dem som arbetar i allmännyttiga organisationer.
mot · GZ02A292 · 2011-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om semesterlagen. fattade beslut om förändringar i semesterlagen. Beslutet medförde att den som var eller är långtidssjuk inte längre på samma sätt har rätt till semesterersättning under insjuknandeåret plus . I beslutet tog bort det sista ersättningsåret. Det innebär att den som är långtidssjukskriven till följd av arbetsskada förlorar i semesterersättning. Den som är långtidssjukskriven till följd av annan sjukdom förlorar ca på beslut. Utöver detta ändrades beräkningsgrunden från dagsfaktorn 0,48 till 0,43, vilket i praktiken innebär en sänkning av semesterersättningen. Dessutom gav arbetsgivaren rätt att ensidigt bestämma om man ville behålla den högre faktorn eller om den lägre skulle tillämpas. Därmed har i ett beslut satt sig över den fria förhandlingsrätten. Regeringen bör se över semesterlagen så att den inte drabbar den som varit sjuk. i (S)