ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02U314 · 2011-10-03 00:00:00 — Barns rätt till utbildning i konfliktområden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i internationella organ och i bilaterala kontakter bör verka för att man prioriterar utbildning inom det humanitära biståndet. Utbildning är en förutsättning för fred och utveckling. Inget land har nått varaktig ekonomisk tillväxt utan att en majoritet av alla barn har fått tillgång till utbildning. Utbildning är också en nyckelfaktor som ger barn möjlighet att få tillgång till sina andra rättigheter. förnekas 77 miljoner barn i världen rätt till utbildning. Av dessa barn lever 39 miljoner i länder som drabbats av väpnade konflikter. Krig och väpnad konflikt påverkar mycket negativt barns utbildningsmöjligheter. Barnet har rätt till utbildning både i krig och i fred. Utbildning är dessutom särskilt viktigt i konfliktområden eftersom den ger struktur och normalitet i vardagen, skydd och trygghet, kunskaper om minor, hälsa och konflikthantering samt ger barnen framtidstro. Både utvecklingsorienterade och humanitära givare är motvilliga att ta riskerna att involveras i finansiering av utbildning i katastrofer och kroniska kriser ofta för att det inte finns en legitim regering att samarbeta med och för att stödet tenderar att kanaliseras genom traditionella katastrofaktörer och enskilda organisationer. Även i de fall där medel faktiskt går till dessa stater prioriteras utbildning lågt. Konsekvensen blir att de instabila konfliktdrabbade staterna får små mängder bistånd till utbildning i jämförelse med andra låginkomstländer, trots att hälften av alla barn som inte får gå i skolan lever i dessa länder. I rapporten in , Last in School visar International Save på att behoven av utbildning i en humanitär kris beräknas till av samtliga behov. vet vi dock att av det humanitära biståndet kanaliseras till utbildning. är ett av få länder som har en policy som inkluderar utbildning i det humanitära biståndet. Trots detta gick av det svenska humanitära biståndet till utbildning. Inom EU är utbildning inte en del av det humanitära biståndet över huvud taget. bör därför i internationella organ och i bilaterala kontakter verka för att man prioriterar utbildning inom det humanitära biståndet.
mot · GZ02U320 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att frige . sitter den svenska medborgaren fängslad i . Han är inte anklagad för något, än mindre dömd. Trots detta hålls han inlåst utan möjlighet att få försvara sig. är att betrakta som en samvetsfånge, något som gör honom unik bland de svenskar som sitter fängslade utomlands. Unikt är också att svenska representanter, trots upprepade försök, inte en enda gång har tillåtits besöka . har också på högsta nivå, genom statsminister och utrikesminister, försökt få till stånd ett möte med president för att diskutera , nu senast . Tyvärr har den eritreanska regimen varit kallsinnig till sådana möten. Det är uppenbart att bör fortsätta att verka för rättvisa åt . Det diplomatiska arbete som redan sker måste fortsätta. Även formerna för bistånd bör kunna ses över, även om detta inte får drabba den oskyldiga och fattiga befolkningen i landet. bör fortsätta att verka för att den eritreanska regimens systematiska kränkningar av mänskliga rättigheter inte glöms bort av omvärlden.
mot · GZ02U321 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det i samtalen mellan och bör ges ökad tyngd åt frågeställningar som har med arbetspendling i att göra. 20 000 personer pendlar över för att arbeta, vilket ställer krav på att det som fungerar i ett land måste fungera i hela . Arbetet med att ta bort gränshinder är också något som prioriteras av likaväl som av . Att arbeta i två länder är inte mycket märkvärdigare än att arbeta på två sidor av en länsgräns, i alla fall inte för personer bosatta i en gränsregion. Det blir också allt vanligare att medborgare har flera arbeten, i stället för bara ett. Det ställer krav på en flexibel arbetsmarknad. Men att till exempel vara svensk, arbeta i och ha ett extraknäck hemma i är tyvärr förknippat med en hel del administrativt krångel. Det finns vad som skulle kunna kallas ett extraknäcksförbud. Om svenska arbetstagare arbetar i tillhör de det danska socialförsäkringssystemet tills de tar ett extrajobb i landet där de bor. Då går socialförsäkringstillhörigheten tillbaka till bosättningslandet, vilket innebär att de danska arbetsgivarna plötsligt måste förhålla sig till och hantera ett för dem helt främmande system. Danska arbetsgivare måste då betala svensk arbetsgivaravgift, eftersom tillhörigheten har flyttats, eller teckna ett avtal med de anställda och ge dem ansvaret att själva betala den svenska arbetsgivaravgiften. löses problemet i praktiken genom att de danska arbetsgivarna tecknar ett avtal med sina svenska medarbetare om att inte ta ett extra arbete i bosättningslandet. Detta främjar inte visionen om en gemensam arbetsmarknad med fri rörlighet för medborgarna. Detta gränshinder är ett extra stort problem för ungdomar, då de har svårare än andra ålderskategorier att få heltidsjobb. Att möjliggöra extraarbete i två länder borde därför vara en självklar prioritering för att underlätta för fler unga att komma i arbete. Även för personer verksamma inom kultursektorn är det rätt vanligt att arbeta på båda sidor av . Färska siffror från visar att pendlarna har gett ett stort ekonomiskt tillskott till den danska respektive svenska staten, ett tillskott som vida överstiger kostnaden för att bygga bron. Enbart skapade pendlingen i ekonomisk tillväxt för det danska samhället. sparar svenska a-kassor 1,5 miljarder i ersättningar , tack vare arbetspendlingen till . Att fortsätta fördjupa samarbetet över nationsgränserna gynnar såväl som ekonomi.
mot · GZ02U323 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att aktivt och mer än någonsin stödja den federativa statusen i irakiska . Under i stort sett utsattes det kurdiska folket i irakiska för förtryck och grymheter av de olika regimer som förlöpte i . Tusentals kurdiska byar brändes ner, hundratusentals civila kurder mördades, och åter hundratusentals deporterades till mellersta och södra , tiotusentals dödades med kemiska stridsmedel och kurdernas legitima demokratiska rättigheter möttes regelmässigt med våld och repression. Först efter fall kunde kurderna behandlas jämbördigt. anordnades det första och dittills den enda demokratiska folkomröstningen för att anta en ny och demokratisk konstitution. Då fick hela befolkning med dess olika majoriteter och minoriteter ta ställning till vilket de vill ha framöver: ett centralistiskt eller ett federalt och pluralistiskt. Då valdes det senare med en förkrossande majoritet. Därmed tillerkändes irakiska en federativ status, det vill säga att befolkningen i irakiska fick bestämma över så mycket som möjligt som kunde beslutas om, bortsett från utrikespolitik, penningspolitik, försvaret av landet, och några andra rikstäckande ansvarsområden. Just detta erkännande för de olika regionernas rättigheter att kunna bilda en federativ status om befolkningen där så vill banade vägen för att de olika folkgrupperna och grupperna började ta till dialog, istället för våld som förr, för att lösa uppkomna meningsskiljaktigheter. Observera att för folkomröstningen var inga av de politiska grupperingarna i , bortsett från kurderna som redan hade ett organiserat samarbete sinsemellan och hade både kraft och vapen, så starka. De olika fraktionerna i hade då inte hunnit slå rot och skapa en maktposition. är situationen annorlunda: ett statsbyggande har pågått och en del grupperingar håller på att bli starka i sina regioner. Och som på beställning hör vi nu då och då från den ena gruppen eller företrädaren efter den andra att de inte accepterar den kurdiska federativa ordningen. Dessa krafter vill som förr styra allt från centrum. Om dessa grupperingar fortsätter med detta och om de försöker göra handling av sin retorik så kan det sluta illa för alla parter i . Just därför är det ytterst viktigt att omvärlden både agerar och reagerar agerar genom att fortsatt visa sitt stöd för det irakiska folkets val, reagerar genom att visa att man inte accepterar att olika grupperingar ändrar princip och retorik efter vilken maktposition de har för tillfället. Befolkningen i hela har ju genom en folkomröstning antagit en konstitution som garanterar bland annat att befolkningen i irakiska får välja en federativ status. Detta har därefter noterats och stöds av många aktörer på det internationella planet. Vi anser att det är mycket viktigt att både i sina relationer direkt med och de irakiska företrädarna och i de internationella arenorna såsom EU och FN, agerar aktivt och mer än någonsin för att stöda folks rätt, och andra regioners rätt i , till en federativ styrelseform, en styrelseform som de irakiska medborgarna själva har antagit genom fria och demokratiska val.
mot · GZ02U324 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för deltagande som observatör i UNFCCC. ramkonvention om klimatförändringar (United Nations Framework Convention on Climate Change, UNFCCC) antogs i samband med om miljö- och utveckling i . Regelverket trädde i kraft och är en global konvention med åtgärder för att förhindra klimatförändringen. Konventionen anger att parterna bör vidta förebyggande åtgärder för att förutse, förhindra eller minimera orsakerna till klimatförändringen. Klimatkonventionen är inte bindande utan uppmanar enbart till en förändring hos de länder som har undertecknat och därigenom godkänt konventionen. träffas de länder som undertecknat konventionen för vidare förhandlingar (Conference of the parties, COP). Nästa möte är planerat att hållas i i mellan och , 2011. COP 17 i har liksom alla COP-möten förberetts noggrant, nu senast vid ett möte som avslutades i , där världens klimatförhandlare träffades. Klimatfrågan är global och alla länder är beroende av varandra; ingen kan lösa klimatfrågan på egen hand och alla drabbas av varandras tillkortakommanden. är en nation som vill delta i det gemensamma arbetet med att lösa klimatkrisen. På grund av den konflikt beträffande landets status i internationella sammanhang som har med så har de flesta internationella samarbeten valt att utestänga från medverkan. är en mycket tätbefolkad ö och extremt känslig för svåra väderförhållanden liksom en stigande havsnivå. utsattes för en av de starkaste tyfonerna i historien, Morakot. På föll regn i centrala och södra , vilket var den största nederbörden . Detta resulterade i såväl översvämningar som jordskred och orsakade svåra förluster av både människoliv och egendom. Den ökande frekvensen av extrema väderförhållanden och en stigande havsnivå som orsakats av den globala uppvärmningen utgör ett betydande hot mot miljö och befolkningens möjligheter att överleva på sin ö. Det faktum att utestängs från samarbetet inom UNFCCC gör det inte lättare för regeringen i landet att utveckla en kraftfull klimatpolitik. är dock ett teknologiskt högt utvecklat land med goda ekonomiska resurser som man exempelvis använt för att bygga upp ett varningssystem för tsunamifenomen, inte enbart för sina egna behov utan även för att kunna varna flera av sina grannländer för katastrofer. har även utvecklat forskningen på klimatområdet och har en världsledande ställning. Att dessa kunskaper inte på ett naturligt sätt kan tas till vara i det globala samarbetet är besvärande. Många länder har också påpekat att det vore önskvärt att erbjöds möjlighet att delta i UNFCCC som observatör. har tagit ett beslut om att bör erbjudas observatörsstatus liksom den centralamerikanska parlamentarikerförsamlingen och ett flertal Stillahavsriken. Även har antagit en resolution om att bör erbjudas observatörsstatus. Mot bakgrund av det anförda bör ge till känna som sin uppfattning att regeringen driver frågan om som observatör i UNFCCC.
mot · GZ02U325 · 2011-10-05 00:00:00 — Bistånd till den palestinska myndigheten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stoppa det svenska biståndet till den palestinska myndigheten med den motivation som anges i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kräva ökad respekt för mänskliga rättigheter, stoppad utbetalning av löner till terrorister samt ett tydligt offentligt avståndstagande från terrorism och antisemitism från den palestinska myndigheten för att den ska kunna erhålla svenska biståndsmedel. ger svenska biståndspengar direkt till den palestinska myndigheten genom och finansieringsmekanism Pegase. rörde sig detta om ca . betalar den palestinska myndigheten ut månatlig lön till palestinier och israeliska araber som sitter fängslade i dömda för terrorbrott mot civila i . Den palestinska myndigheten betalar dessa löner från den generella budgeten. Svenska biståndsmedel är visserligen riktade att gå till löner och pensioner för palestinska tjänstemän, men faktum är att genom svenska biståndsmedel frigörs resurser till andra ändamål. Det innebär således att svenska skattepengar finansierar terrorism. Det är självfallet inte försvarbart att ska stödja en myndighet som betalar ut löner till terrorister, som dödat civila människor i . En av de terrorister som är berättigad till lön enligt den palestinska myndighetens regler är dömd till 67 livstidsstraff 2004. Han fälldes för att vara hjärnan bakom en serie självmordsattacker med totalt 66 döda. En annan är dömd till 37 livstidsstraff 1996 för att bland annat ha lett en terroristgrupp som utförde självmordsattacker mot en buss i , samt en annan attack. Totalt dog 46 personer och 100 skadades (Palestinian Media Watch). I palestinsk tv hyllar man också personer som begått terrordåd. En av dem som hyllas ledde en självmordsattack på en pizzeria i där 15 personer dog, varav 7 av dem var barn. Antisemitiska budskap om en bättre värld utan och judar får också spridas i palestinsk tv. Vi tycker det är fullständigt oacceptabelt att man i offentlig palestinsk media går ut och hyllar terrorister som dödat civila människor i och sprider antisemitiska budskap. Om ska stödja den palestinska myndigheten måste den ta avstånd från alla former av terrorism och erkänna och judars rätt att existera. Pengarna som den palestinska myndigheten nu använder till att betala ut löner till terrorister borde den istället använda för att själv betala tjänstemän och deras pensioner.
mot · GZ02U326 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmärksamma den etniska rensningen av kristna som pågår i och stödja upprättandet av en autonom region i . Det pågår en etnisk rensning mot de kristna i . Kristna i lever i skräck och de utsätts för grymheter som vida överstiger vad vi kan föreställa oss i . Vetskapen om att det rör sig om tvåflodslandets ursprungsbefolkning är väldigt låg i . I medierna omnämns de troende kristna som irakier, trots att de är kaldéer/assyrier/syrianer som tillhör olika kyrkor. Våldet och den etniska rensningen har som mål att få de kristna minoriteterna att antingen dö ut eller fly landet. Särskilt utsatta är unga kristna flickor som tvångskonverteras av islamister och blir tvångsgifta med muslimska män. Följden blir att håller på att rensas religiöst och etniskt på de kristna befolkningsgrupperna. Denna etniska, kulturella och religiösa rensning måste få ett slut. En lösning kan vara att det upprättas en autonom region i som fungerar som för kristna irakier. Att göra insatser i närområdet är den mest effektiva flyktingpolitiken och förhindrar både flyktingkatastrofer och mänskligt lidande. Kristna flyktingar som befinner sig på flykt runtom i världen skulle på så vis få möjlighet att flytta tillbaka till sitt hemland .
mot · GZ02U327 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör intensifiera sina ansträngningar i syfte att stödja karenfolkets strävanden efter ökad autonomi och mänskliga rättigheter samt för att fästa världssamfundets uppmärksamhet på karenfolkets utsatta situation. Karenfolket är en buddhistisk och minoritet med hemvist i sydöstra . Sedan självständighet från den brittiska kolonialmakten har karenfolket varit utsatta för allvarliga förföljelser. Värst drabbad har den kristna minoriteten varit. Karenerna har vägrat att ge upp sitt språk, sin kultur och sina religiösa traditioner och för en väpnad motståndskamp mot den burmesiska diktaturen med syftet att skydda civila och vinna ökad autonomi inom den burmesiska statens ramar. I syfte att demoralisera den karenska gerillan har regeringstrupperna inriktat sig på att attackera civila mål. Under regeringsoffensiverna, som ofta antagit formen av etnisk rensning, har tortyr och våldtäkter riktade mot karenfolket varit vanligt förekommande. Cirka en miljon karener beräknas leva som internflyktingar inom gränser och mer än 100 000 karener har tagit sin tillflykt till flyktingläger i . Trots att övergreppen mot karenfolket ännu är pågående och trots att inbördeskriget mellan karenerna och den burmesiska regimen är en av världens äldsta pågående konflikter, så har frågan rönt förhållandevis liten internationell och medial uppmärksamhet. Vi menar att det är av stor vikt att regeringen intensifierar sina ansträngningar i syfte att fästa uppmärksamhet på karenfolkets utsatta situation samt intensifierar stödet för karenfolkets strävanden efter ökad autonomi, demokrati och mänskliga rättigheter.
mot · GZ02U330 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ta initiativ till att stödja det syriska folkets kamp för demokrati och mänskliga rättigheter. , , når oss fasansfulla bilder från . Obeväpnade civila skjuts brutalt ner utanför moskéer, skolor och sjukhus. Assadregimen för med sin armé, sina många säkerhetstjänster och de fruktade paramilitära styrkorna (shabbiha) ett regelrätt krig mot den egna befolkningen. Stridsvagnar skjuter rakt in i bostadsområden och läkare som vårdat fredliga demonstranter hittas ihjältorterade. Er tystnad dödar oss! står det på plakat i de massiva demonstrationståg som drar genom städer. Och omvärldens tystnad bidrar av allt att döma till att regimens övervåld fortsätter. FN uppskattar att runt 2 700 personer dödats under det gångna halvårets oroligheter. Amnesty anser att Assadregimen begår brott mot mänskligheten. har på grund av oenighet inte förmått samla sig till annat än lama protester. EU har infört sanktioner och ämnar bland annat upphöra med import av syrisk olja, men det är oklart vilken effekt detta får på det akuta skeendet. Det är hög tid att omvärlden kraftfullt solidariserar sig med kämpande folk. Ett militärt ingripande, som i , avvisas bestämt av den syriska oppositionen, men däremot önskar man sig andra former av stöd. En samlad och genomtänkt Syrienpolitik från såväl som EU:s sida bör skyndsamt arbetas fram. har en lång tradition av att stödja kamp mot förtryck och gav, exempelvis, ett aktivt stöd till kampen mot apartheid i , liksom vi stött kampen för demokrati i . Det vore därför följdriktigt om inbjöd företrädare för den nu alltmer samlade oppositionen i , inklusive representanter för människorättsgrupper, till en konferens i för att dryfta hur kampen för demokrati kan stödjas av omvärlden. Det kan handla om att tekniskt underlätta den nätburna kommunikation som spelar en avgörande roll i kampen mot diktaturen eller olika politiska initiativ för att öka det internationella trycket på Assadregimen. Inom ramen för EU-samarbetet har , som en av mest erfarna utrikesministrar, ett bjudande ansvar att se till så att Syrienfrågan fortlöpande hamnar högt på dagordningen, och någon sorts större initiativ ter sig då naturligt. Ett sådant kunde vara ett brett upplagt möte mellan EU-länderna och medlemmar för att dryfta det radikalt förändrade politiska läget i och i där utvecklingen i ofrånkomligen skulle få stor uppmärksamhet och för att påminna Assadregimen om att den inte agerar osedd. Ett fördjupat mellanfolkligt samarbete kring frågor som vattenförsörjning och förnybar energi skulle förhoppningsvis också kunna bli följden av ett sådant euro-arabiskt toppmöte.
mot · GZ02U334 · 2011-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 5 Internationell samverkan anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen 2012 under utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Anslagsförändring (tkr) Information om i utlandet samarbeten med omvärlden skall vila på en grund av ömsesidigt förtroende och gemensamma intressen. är det viktigt att sådana samarbeten också vilar på en samsyn om vilka arbetsområden som bör vila på internationella samarbeten och vilka som är varje lands enskilda ansvar. av svenskt miljö- och demokratistöd till anser att det är dags för en avslutning. anser även att den typen av jämställdhetsarbete som Sida bedrivit inom ramen för Östersjösamarbetet borde vara ett område som lämpligen faller inom det enskilda landets ansvar. Med anledning av denna förändring i utlandssamarbeten gör en besparing i anslaget för Östersjösamarbete. Ett gott samarbete med bör kunna ske genom ett ömsesidigt förtroende och gemensamma intressen istället för att ska ge bistånd till ett land som inte räknas som ett utvecklingsland, s.k. icke ODA-land. Det samarbete som bedrivs med , och inom ramen för Visbyprogrammet bör huvudsakligen prioritera de baltiska staterna på grund av mångåriga samarbeten med dessa länder.
mot · GZ02U336 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att EU:s insats utanför ska intensifiera sina ansträngningar för att beivra internationellt fiske utanför . EU har en insats mot sjöröveri utanför . Insatsen har förlängts till utgången av . EU berömmer sig av att dess insats mot sjöröveri ingår i en allomfattande ansats (comprehensive approach) till stöd för det härjade landet.1 deltog i insatsen under delar av 2009 och 2010. leddes EU:s örlogsfartyg i området av ett svenskt styrkehögkvarter (FHQ) på bristande intresse från den svenska regeringen3 har uppgiften för insatsen utvidgats till att också omfatta övervakning av fisket. Vi har skrivit mer om insatsen i andra sammanhang, till exempel i motion 2009/10:U6. Spanska fiskare rapporteras ha fiskat illegalt i ekonomiska zon innan sjörövarna gjorde det för farligt 2006.4 En uppskattade att stals från somaliska vatten varje år.5 kommer uppgifter om att fiskefartyg känner sig tryggade av att EU:s styrka finns på plats. En kenyansk tidning frågar om det rentav är syftet med insatsen.6 Den spanska försvarsministern sade att EU-styrkan är det enda som hindrar kriminella angrepp mot sjömän och fiskare.7 Uppgifterna går isär om de utländska fiskefartygen håller sig till internationella vatten eller inte.8 Somaliska fiskare hotas, för sin del, av pirater, utländska styrkor som misstänker fiskare för att vara pirater och, enligt en sjöfartskälla, angrepp från utländska fiskare.9 Huvudsyftet med EU:s styrka har sagts vara att trygga transporter av livsmedel till . Detta är angeläget, men insatsen bör inte beröva somalier möjligheten att försörja sig själva med mat. Biståndsförsörjning ska inte i längden ersätta självförsörjning. EU:s styrka har nedprioriterat fiskeövervakningen.10 När resurserna inte räcker till finns för lite över till fiskeövervakningen. Detta äventyrar trovärdigheten för hela EU:s allomfattande ansats. Regeringen bör verka för att EU:s insats mot sjörövare också i praktiken omfattar illegalt utländskt fiske utanför . Truppinsatser/ Eunavfor--/. news&item_id=4284& approach_ id=17.