ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02MJ455 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändringar i terrängkörningslagen. Dagens utformning av terrängkörningslagen ställer ofta till problem för dem som vill arrangera motortävlingar i terräng, till exempel motorsporten enduro, som i princip uteslutande körs i skog och terräng. Eftersom det ligger på bord att bevilja dispens (undantag) från terrängkörningslagen så räcker det inte med att man är överens med markägare för att kunna arrangera en motortävling. Alltså kan det hända att beslutet hamnar på bordet hos en person som saknar relevant kunskap om en aktivitets reella påverkan på skog och natur och i värsta fall beslutar godtyckligt utefter handläggarens eget tycke om motorsporten som idrottsrörelse. Det rimliga för dispens för tävlingsverksamhet är att det finns ett på förhand bestämt antal kriterier som skall uppfyllas för att arrangera en motortävling som innebär konflikt med terrängkörningslagen. Utgångspunkten skall vara att överenskommelse mellan markägare och arrangerande motorförening skall vara tillräckligt vid enskilda arrangemang. En reformering av terrängkörningslagen för att ge enskilda tävlingsarrangemang regelmässigt dispens skulle skapa en större förutsägbarhet samt underlätta administration och planering för både myndigheter och tävlingsarrangörer.
mot · GZ02N1 · 2011-09-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2010/11:153 Stärkt konsumentroll för utvecklad elmarknad och uthålligt energisystem tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag att införa ett system för att synliggöra elräkningarna för elkonsumenter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utse som samordningsansvarig för att genomföra de förslag som regeringen presenterat i propositionen om en stärkt konsumentroll för en utvecklad elmarknad och ett uthålligt energisystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett lagförslag om nettodebitering. I propositionen redovisar regeringen förslag för att underlätta för elkonsumenterna att anpassa sin elförbrukning till aktuella elpriser, att effektivisera sin elförbrukning, att producera sin egen förnybara el och att ladda sitt elfordon. I propositionen redovisar regeringen bl.a. förslag på införande av timmätning av elförbrukningen. Vi delar regeringens analys att den tekniska utvecklingen går mycket snabbt och att smarta nät är en förutsättning för vårt elanvändande när de fossila bränslena avvecklas. Vi ställer oss också positiva till förslagen om timmätning. Dock finns det många andra frågetecken kring propositionen. Bland annat är det otydligt om vem som har helhetsansvaret kring hur processen som följer av regeringens förslag ska samordnas. Vi menar att det övergripande samordningsansvaret måste ligga på en myndighet och att borde få en sådan roll. Propositionen saknar också ett av de viktigaste förslagen för en förstärkt konsumentkontroll över elmarknaden, nämligen översynen av elräkningarna. En enkel metod för att stimulera hushållen till en lägre energiförbrukning är att synliggöra de faktiska energikostnaderna. upplever många elkonsumenter att elräkningarna är mycket svåröverskådliga. Att få två räkningar, en från elhandelsbolaget och en från nätbolaget, försvårar begripligheten och minskar intresset för elbesparingar. Ett system där nätbolaget fakturerar elhandelsbolaget för kundens nätkostnad och elhandelsbolaget slår ut kostnaderna för nätet på kWh-priset skulle driva på energieffektiviseringen i . Det skulle också väsentlig förbättra tydligheten för elkunderna då de bara skulle få en elräkning. Regeringen bör utreda och genomföra ett sådant system . När det gäller nettodebitering menar vi att regeringen bör införa lagstiftning utifrån den utredning som genomfört och som nämns i propositionen. De synpunkter som remissinstanserna har lämnat borde gå att inkorporera i ett sådant lagförslag.
mot · GZ02N201 · 2011-09-27 00:00:00 — Åtgärder för ökat företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om enmans- och fåmansföretagens betydelse för att minska arbetslösheten och öka välfärdssatsningarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ökat entreprenörskap i skolan samt samverkan mellan skolan och näringslivet.1 1 Yrkande 2 hänvisat till UbU. lyckades tack vare en klok ekonomisk politik klara av den djupa lågkonjunkturen . De flesta länderna inom fick betydande svårigheter. har den ekonomiska krisen förvärrats i omvärlden, vilket också påverkat på grund av vårt lands stora exportmarknad. Det kommer dock att dröja också i vårt land innan arbetslösheten minskat till acceptabla nivåer. För att kunna genomföra ett antal välfärdssatsningar ytterligare krävs det att många arbetsgivare kan återanställa och inte minst att fler av landets 430 000 enmansföretag skall ta steget att anställa sin första medarbetare. Tack vare alliansregeringen är frågan kring en anställds sjukskrivning löst på ett tillfredsställande sätt, men det finns fortfarande hinder som borde kunna lösas upp för att möjliggöra växande företag och en mängd nya arbetstillfällen. Det första stora steget, att våga anställa sin första medarbetare, behöver underlättas. Arbetsgivaren skall inte behöva hindras av en osäkerhet inför det ansvar, de regler samt också den ekonomiska belastning som detta skulle föra med sig. Det är ett stort steg för en företagare att anställa sin första medarbetare och det skulle krävas ytterligare insatser från samhällets sida för att förenkla för företagaren att våga ta detta, för samhället så viktiga, steg. Detta bör ges regeringen tillkänna. Ungdomsarbetslösheten är en av stora utmaningar. Regeringens insatser för att skapa en skola med fokus på kunskap och bildning är välkomna, liksom satsningarna på att höja statusen och ge utrymme för yrkesinriktade utbildningar. Sammantaget kommer detta att leda till fler välutbildade ungdomar som kan matchas med efterfrågan på arbetsmarknaden. Det är också lika viktigt att dagens ungdomar får chansen under sin skoltid att få utbildning i entreprenörskap för att våga ta steget att bli egna företagare. Det är företagarna som skapar de nya jobben. I utbildningen är därför entreprenörskap mycket viktig och bör finnas med redan från lägre årskurser. Att redan i skolan få kunskap och färdighet om företagande kan underlätta för många att våga satsa på att bli egen företagare. Ung Företagsamhet och Snilleblixtarna har hjälpt många att just våga ta det steget. Några av de orsaker till lågt företagande som brukar anges är bristande självförtroende och för lite kunskap och praktisk erfarenhet om hur man startar och driver eget företag. Detta är något att ta på stort allvar. Det behövs därför mer entreprenörskap i skolan samt samverkan mellan skola och företag, och en fortsättning och utveckling av Ung Företagsamhet och Snilleblixtarna, vilket bör ges regeringen tillkänna.
mot · GZ02N202 · 2011-09-26 00:00:00 — Lokalisering av myndigheter till förorten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lokalisering av myndigheter till förorten. flyttade den statliga konst- och från på till Telefonplan i Midsommarkransen. Det var en lyckad flytt i många avseenden. Att flytta större myndigheter från innerstaden till förorten innebär sannolikt ett lyft för den senare: närvaron av en stor arbetsplats från offentlig sektor markerar förorten som en integrerad del av staden och inte som en avsöndrad sovstad. Den höjer förortens status och den drar till sig infrastruktur (butiker, serviceinrättningar, bankomat, kommunikationer) och genererar därmed nya arbetstillfällen i den lokala omgivningen. Därför bör regeringen vid lokalisering av offentliga myndigheter även överväga storstädernas förorter som ett alternativ. Arhe Hamednaca (S)
mot · GZ02N203 · 2011-09-27 00:00:00 — Kontant betalning och kortsäkerhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om motverkande av bildandet av bankomatkarteller. har samhället legat efter i kampen mot karteller. I tysthet samarbetar företag inom vissa branscher för att minska konkurrensen, begränsa service och ta ut högre priser. Detta beteende måste ständigt bekämpas av vakna politiker och myndigheter. uppdagas det att de fem stora bankerna i , , , Nordea, och , diskuterar ett långtgående samarbete. Enligt uppgift i flera medier1 överväger de fem storbankerna att bilda ett gemensamt bolag som bland annat ska sköta bankomaterna. Här borde varningsklockorna börja ringa. tävlar bankerna med service till kunderna genom tillgänglighet via exempelvis bankkontor, telefon, internet och bankomater. Bankernas kundbetjäning är dock ifrågasatt. Med ett gemensamt ägande av bankomaterna finns det risker att servicen till kunderna försämras ytterligare, det ligger i själva sakens natur. Bankerna diskuterar att minska antalet bankomater; var femte bankomat ska bort, enligt ett förslag från den konsultfirma som bankerna anlitar. Det slutliga beslutet ska tydligen fattas . Det är kanske ingen tillfällighet att förslaget ingår som en del i planerna på att bilda ett monopolliknande bolag. Ett sådant företag behöver inte oroa sig lika mycket för kundernas reaktioner. Och motståndet mot att minska antalet bankomater är stort. Inte minst från vanliga kunder som får det allt besvärligare att hitta en uttagsautomat för att klara vardagen. Men om bankerna går samman i ett gemensamt bolag är det naturligtvis lättare att negligera kundviljan. Med en kartelliknade situation för bankomaterna ökar risken dessutom för att det kommer tas ut avgifter vid uttag från bankomater. Enskilda banker har försökt tidigare men tvingats avstå därför att kunderna blivit så irriterade. Ett sammanslaget storbolag däremot har mycket lättare att strunta i en opinion. Möjligheterna för kunder att rösta med fötterna blir betydligt mindre när alla går samman och gör likadant. Storbankerna har även ett uttalat mål att få konsumenterna att använda sig mera av betalkort i vardagen. Argumentet de kör med är främst att det skulle vara säkrare. har det visat sig att de nya så kallade säkra korten inte alls levt upp till sitt rykte. En bedragare som kapat ett kort kan ta ut eller handla för mycket större summor än vad man vanligen bär med sig i plånboken. Bankerna vill gärna att vi ska handla mera med kort eftersom kontanthantering kostar pengar för dem. Med anledning av vad som framförs i motionen bör regeringen uppmärksamma frågan om hur kartelliknande situationer inom bankomatmarknaden bäst kan motverkas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Exempelvis tblag_ 2314137.e24.
mot · GZ02N204 · 2011-09-26 00:00:00 — Statlig förvaltning och regionala hänsyn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regionala hänsyn vid omorganisation av statlig verksamhet. har det genomförts en rad omorganisationer inom statlig förvaltning. Nästan uteslutande har en sådan omorganisation lett till att statlig verksamhet försvunnit från mindre orter och koncentrerats till stora regionala centrum. Känslan är att det ageras utifrån stuprörstänkandet. Det finns ingen regionalpolitik som ser till att hela får vara med. På de mindre orterna är den statliga verksamheten inte bara arbetsgivare med ett antal arbetstillfällen utan ofta även en kund för den lokala näringen. Förlusten av statlig verksamhet på de mindre orterna underminerar utvecklingsmöjligheter för de små företagarna som har dessa myndigheter som kunder. Förutom arbetstillfällen som försvinner och försvagat kundunderlag för små företagare i mindre kommuner, blir driften för den statliga verksamheten ofta dyrare på en större ort, detta utan att man tillför någon kompetensförbättring för verksamheten. Regionalpolitiska aspekter borde tas i beaktande vid omorganisationer av statlig förvaltning.
mot · GZ02N205 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mål om att direktverkande el som uppvärmningsform ska vara borta . blir vi överraskade av kylan och höga elpriser. användes för uppvärmning och varmvatten i småhus enlig energimyndigheten. användes för uppvärmning och varmvatten genom direktverkande el. Dessa TWh används just när har störst behov av elen. Därför måste elproducenter sätta igång reservkraftverk, ofta oljedrivna, för att klara efterfrågan. Det framstår som ett stort resursslöseri. Den gröna omställningen får inte stanna upp, vi måste ha mål som leder till minskad onödig elförbrukning. Därför bör sätta upp mål som säger att direktverkande el som uppvärmningsform ska bort . Den besparing i energiförbrukningen som det skulle ge har stor effekt eftersom den verkar när efterfrågan på elmarknaden är som störst.
mot · GZ02N207 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öppna fjärrvärmenäten för konkurrens. Marknaderna för el, gas och telefoni är alla öppna för såväl leverantörer som kunder. Detta fungerar tillfredsställande. För fjärrvärme, som innebär en god hushållning med energi och bidrar till en bättre miljö i främst våra tätorter, finns fortfarande inte dessa möjligheter. Vi har här ett överskott på värme som vi långsiktigt inte har råd att inte utnyttja. Det bästa och enklaste sättet är att öppna upp fjärrvärmenäten för konkurrens så att olika intressenter kan ta vara på värmen och sälja denna. presenterades utredningen i konkurrens (SOU 2011:44). Den utredningen föreslår tredjepartstillträde till alla fjärrvärmenät. Därmed kan outnyttjad restvärme komma in i näten och genom konkurrens stimulera till en fortsatt utveckling av fjärrvärmen till nytta för alla. Det är angeläget att utredningen leder till lagstiftning.
mot · GZ02N209 · 2011-09-28 00:00:00 — Legalisering av söktjänster på internet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör lägga fram förslag till lagändring som innebär att söktjänster på internet legaliseras. har i regeringsformen en mycket bra princip för fördelning av makten där domstolarna tolkar lagarna och riksdag och regering stiftar dem. Det har uppkommit mycket debatt i om olika domslut, och debatten är viktig och bra. Utifrån riksdagsperspektivet är det dock viktigt att vi håller oss ifrån att kritisera enskilda domar som sådana och istället tar fasta på hur lagarna borde vara utformade för att få ett för samhället så önskvärt resultat som möjligt. Internet är mer och mer en del av det liv många lever i . De flesta i har också som grundprincip att det som är lagligt på internet ska vara lagligt utanför internet och tvärtom. internet är en del av verkligheten precis som kvarterspizzerian är en del av verkligheten. Förhoppningsvis går kvarterspizzerian att nå via internet och internet att nå på kvarterspizzerian. Det har dock visat sig att lagstiftningen, utefter de domslut som uppkommit, ibland inte är perfekt utformat för att ta fasta på internets naturliga del i världen . Telefonkataloger i är inte olagliga även om företag och privatpersoner som förekommer i dem i vissa fall har begått, begår eller kommer begå handlingar som är just olagliga. På samma sätt är det inte heller olagligt att referera till en olaglig handling eller ge en vägbeskrivning till någon som frågar efter en svartklubb. I ett demokratiskt land är det viktigt att det finns yttrandefrihet och möjlighet att diskutera det mesta utan att alltför mycket är kriminaliserat. Mot bakgrund av ovanstående anser vi det naturligt att begär att regeringen återkommer med ett lagförslag där det framgår att det i är lagligt att bedriva söktjänster på internet. Eftersom motionen avslagits återkommer vi nu till frågan. Det är inte rimligt att det just på internet ska vara olagligt om det händer att träffar i en sökning refererar till personer som för tillfället begår handlingar som anses olagliga, lika lite som det är olagligt att i en telefonkatalog referera till dem.
mot · GZ02N211 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärdera avregleringarna av de statliga bolagen. har avregleringar skett inom såväl posten som taxibranschen, telebranschen, energibranschen, flyget, järnvägen och . Avregleringar kan vara ett medel för staten att lösa de strukturella och ekonomiska problemen. Avregleringar kanske också kan vara ett sätt att nå likvärdig god och fungerande service i hela landet för medborgarna. För att ta reda på det bör avregleringarna utvärderas. Det är tid för en sammanhållen utvärdering av de avregleringar som har genomförts . Det är angeläget inte minst utifrån konsumenternas perspektiv att utvärdera servicen, kvalitén, tillgängligheten och prisutvecklingen. Under har hela järnvägssektorn i genomgått en kraftig och snabb förändring. hade SJ:s ansvar för banorna övergått till . anpassades persontrafiken till ett delvis avreglerat förhållande. Arbetet med en avreglering pågår såväl nationellt som internationellt. Att bedriva järnvägstrafik är att ansvara för ett storskaligt, kapitalkrävande och stort trafiksystem. Det är svårt att jämföra järnvägens förutsättningar med andra branschers. Järnvägsdrift är en egen unik verksamhet och ett strategiskt instrument i samhällsbyggandet. Därför krävs ett långsiktigt planeringstänkande. undersökningar visar att bland annat inom posten finns en ökad vilsenhet hos kunderna till följd av en försämrad servicenivå. Inom elbranschen dominerar nu ett fåtal bolag och produktionskapaciteten har minskat . Elräkningarna har blivit allt krångligare medan elavbrotten blivit fler. Undersökningarna ger signaler om att behovet av uppföljning är stort. Det är viktigt för framtidens mål och vägval för det statliga ansvaret, verksamheten, driftformen och ägandet.
mot · GZ02N212 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka förutsättningarna för att arbeta och bo på landsbygden och därigenom skapa utveckling i hela landet. Det måste vara möjligt att bo och arbeta i hela . På många ställen i landet minskar befolkningen på landsbygden. Ett exempel är län där invånarantalet har minskat befolkningskurvan är ständigt nedåtgående. Det beror dels på sjunkande födelsetal, dels på utflyttning. Den stora utflyttningen från glesbygden är en utveckling som vi måste hejda och vända. När man frågar vad som behövs för att människor ska vilja bo på landsbygden är det många som svarar att en fungerande vardaglig service är det viktigaste. Det handlar framför allt om livsmedelsbutiker, bensinmackar och skola inom rimligt avstånd. Alliansregeringen har gjort en hel del för att förbättra situationen för de boende på landsbygden. Det handlar bland annat om åtgärder för att underlätta för myndigheter att samarbeta med varandra och med kommunerna i lokala servicekontor. Alliansen har även minskat kostnaderna för regelverket inom jordbrukssektorn . Regeringens satsning med ytterligare en halv miljard för bredbandsutbyggnad på landsbygden är betydelsefull för att underlätta livet i glesbygd. Det är bra, men min ambition är att åstadkomma ännu mer. Fler åtgärder måste till för att vända utflyttningstrenden. Företagarna är ryggraden i landsbygdens ekonomi. Fler regelförenklingar och förbättringar för företag måste därför till. Det skulle skapa fler arbetstillfällen. Det behövs också en större samverkan mellan kommunerna och fristående initiativ. Äldreboenden och är exempel där ideella krafter, som föreningar eller kooperativ, kan komplettera kommunernas verksamheter. Dessa åtgärder skulle öka förutsättningarna för att arbeta och bo på landsbygden. Det bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02N215 · 2011-09-29 00:00:00 — behöver en tydlig politisk strategi för turismen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en tydlig politisk strategi för turismen. Turism är en näring som växer. ökade turismens totala omsättning med till 251,7 miljarder. Exportvärdet, mätt som utländska besökares konsumtion i , ökade med till , vilket var mer än det samlade exportvärdet för järn, stål och svenska personbilar tillsammans. Turismen sysselsätter ca 160 000 personer i vårt land. Regeringen har lyft fram turismen som nya basnäring. startades Turistnäringens Utvecklingscenter, där en rad privata och offentliga aktörer samverkar, men det räcker inte. Det behövs en tydlig politisk strategi för turismens långsiktiga utveckling. Vårt grannland har arbetat fram en turiststrategi, där sådant som kompetensutveckling, it-mognad, forskning och utveckling lyfts fram som viktiga framgångsfaktorer för turistsektorn arbetet startade . Näringslivet har arbetat fram en nationell strategi för svensk besöksnäring. Framtida prioriteringar och satsningar för en fortsatt utveckling av turistnäringen är nödvändig, och därför bör regeringen starta ett arbete med utvecklandet av en strategi för turismen. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GZ02N216 · 2011-09-26 00:00:00 — Statliga verks och myndigheters regionala ansvar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statliga bolag och myndigheter bör ges tydliga signaler via regleringsbrev och ägardirektiv om sitt ansvar för att värna om och stärka genomförda lokaliseringar samt bidra till den regionala utvecklingskraften. Under en lång rad av år fanns en strävan att utlokalisera statliga verk och myndigheter till olika delar av landet. Syftet var att med statliga arbeten och kompetens bidra till den regionala balansen och utvecklingen. har vi sett en stark tendens till uttunning av befintliga lokaliseringar samt återlokalisering till storstadsområdena. Tydliga exempel finns i exempelvis på hur statliga arbetstillfällen lokaliserats om till storstadsregioner. Det handlar om bildandet av de statliga bolagen som är avknoppningar till tidigare verksamheter inom och med säte i . Dessa tre statliga bolags huvudkontor ligger nu i respektive med sammanlagt 150 arbetstillfällen. Regeringen förklarar det inträffade med att beslut om lokalisering fattas av respektive statligt bolags ledning och styrelse. Om viljan finns kan självfallet en tydlig regionalpolitisk ambition från regeringens sida påverka även dessa frågor. Ett sätt att skärpa det regionalpolitiska perspektivet är att använda de regleringsbrev och ägardirektiv regeringen utformar och ansvarar för. Där är det möjligt att ge tydliga och skarpa signaler om ansvaret för att stödja den regionala utvecklingskraften runt om i landet.