ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02MJ476 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att mjölkkor i lösdrift med rejäla rasthagar inte ska omfattas av krav på sommarbete. Svensk livsmedelsproduktion är i ett allvarligt läge, och animalieproduktionen har minskat med uppåt en tredjedel. Istället väller en kraftigt ökad import in över , från länder där miljöhänsyn och djuromsorg inte håller svensk standard. Debatten i handlar främst om att lägga ytterligare krav på det svenska jordbruket, trots att kraven redan ligger högre än andra länders. Den offentliga upphandlingen sker i hög grad av importerad mat som inte uppfyller den djuromsorg som svenska myndigheter och lagar ålägger de allt färre svenska jordbruken att följa. Det finns alltför långtgående lagregler för de svenska jordbruken som är kontraproduktiva och borde tas bort. I denna motion lyfts en sådan konkret regel fram som bör förändras, nämligen det lagstadgade kravet att alla mjölkkor måste ut på sommarbete eller mer. Denna regel är relevant för mjölkkor som står uppbundna i det traditionella stallet på båspallar. Det handlar om ungefär hälften av alla mjölkkor. Eftersom de under huvuddelen av året inte kan röra sig fritt är det naturligtvis självklart att de ska ut på bete , oftast maj//september. Regeln är däremot inte motiverad för mjölkkor i dagens nya lösdriftsstallar, där korna rör sig fritt mellan foder-, mjölknings- och viloplatser, och har tillgång till rejäla rasthagar. Djurvälfärden där är betydligt bättre än i de traditionella stallarna där korna är uppbundna. Djurskyddslagens grundkrav är att djuren ska ha det bra. Det har korna i de moderna lösdriftsstallarna. Att då genom lagstiftningen lägga krav på att även kor i moderna lösdriftsstallar måste ut på bete , trots att korna redan har det bra med frigång i stallet och med rasthagar, är omotiverat och märkligt. Detta åläggs inte kor i andra länder. Självfallet kan den mjölkföretagare som så önskar ha betesdrift för sina kor, även om de står i ett lösdriftsstall. Däremot är det ingen logik i att med en tvingande lagregel kräva att korna måste ut några månader på bete, trots att de har det mycket bra i sitt lösdriftsstall. Djurskyddslagens portalparagraf är ju att djuren ska ha det bra, vilket lösgående kor har. Att då genom tvingande lag kräva betesgång är ologiskt och onödigt. De lantbrukare som investerar i modern lösdrift för sina mjölkkor lånar ofta upp eller mer. Ändå är kalkylerna ofta pressade och lönsamheten bräcklig. Oerhört viktigt är att korna har det bra och producerar mycket mjölk uthålligt. Att då ha ett åläggande att föra ut korna på betesmarker kan medföra betydande omställningskostnader av olika slag. Därför bör lagkravet på att mjölkkor i modern lösdrift måste ut på betesdrift några månader tas bort, vilket bör ges regeringen tillkänna!
mot · GZ02N237 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheterna till återföring av medel från vattenkraften. Exploateringen av vattenkraften har försämrat förutsättningarna för fiske, renskötsel, jord- och skogsbruk, liksom för turismen. De kommuner som bidrar med sina forsar till den gemensamma vattenkraftsproduktionen bör också få någon form av ersättning för att utveckla de bygder som berörs. av vattenkraft produceras i de sju skogslänen. har ett system som ger vattenkraftskommunerna del av den värdetillväxt som uppstår i vattenkraftsproduktionen. Det systemet har stor betydelse i för att hela landet ska leva och utvecklas. Elproduktion från vattenkraft förorsakar intrång hos vattenkraftskommunerna och påverkar natur, miljö och näring. Konsekvenserna för landskap och organismer kring en utbyggd älv är stora. Vissa områden torrläggs medan andra däms över, forsar försvinner och det blir svårare för fiskar och andra djur att överleva. Sportfiske, turism, friluftsliv och förutsättningarna för att bedriva rennäring påverkas. När stora dammar och regleringsmagasin byggs, innebär det också att stora landområden med jordbruksmark, skogar och ibland bebyggelse läggs under vatten. Reglering av älvar och floder får konsekvenser för fiskbeståndet. är antalet arbetstillfällen vid kraftverken minimala eftersom driftövervakningen sköts från orter utanför vattenkraftskommunerna. Då vattendomarna fastställdes värderades inte miljöintrång och konsekvenser av dessa jämfört med dagens värderingar. Värdet av de årliga bygdemedlen är mycket blygsam: motsvarar omvandlat av den genomsnittliga vattenkraftproduktionen () endast /KWh. Här bör regeringen göra en översyn och återkomma till med förslag på hur ett system med viss återföring kan se ut. Medlen skall användas av berörda kommuner och regioner till regional utveckling och medverka till en positiv utveckling för näringslivet och nya jobb samt vara en del i en strategi för landsbygdens utveckling. Genom ett sådant system skapas uthållighet och förutsägbarhet, vilket ger underlag för långsiktiga och kloka beslut.
mot · GZ02N241 · 2011-10-03 00:00:00 — Ägaransvar kopplat till aktieinnehav tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ägaransvar kopplat till aktieinnehav. Att vara ägare eller delägare i bolag är förenat med stort ansvar. Det handlar inte enbart om ett juridiskt ansvar, t.ex. ekonomi, redovisning, anställningsvillkor, affärsavtal eller informationsplikt (för noterade bolag). Det handlar även om ett moraliskt ansvar som innefattar personalpolitik, arbetsmiljö, socialt ansvarstagande (även kallat CSR corporate social responsibility), miljötänkande och jämställdhetsaspekter. är en stor del av företagsägandet i anonymt och situationen är inte unik för . Det anonyma ägandet tar sig många uttryck i form institutionella ägare som pensionsstiftelser, riskkapitalister och hedgefonder. Framför allt har de sistnämnda ofta ett kortsiktigt perspektiv med snabb och hög avkastning på investerat kapital som främsta kännetecken. De kan i och för sig tillföra kapital vid behov och de kan även ge viss kredibilitet, men de har en kort investeringshorisont som inte kan mäta sig med det aktiva engagemang som långsiktiga ägare erbjuder. Med ägande följer ett ansvar som förpliktar, vilket också rimligen ställer krav på synlighet och tydlighet. Ett synligt och aktivt ägande bör därför uppmuntras.
mot · GZ02N242 · 2011-10-03 00:00:00 — Åtgärder mot höjt elpris i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för sänkt elpris i elprisområde. delades in i fyra elprisområden. Indelningen var Svenska kraftnäts svar på en granskning av den svenska elmarknaden som hade genomfört. Kommissionen kritiserade den svenska elmarknaden för att gynna svenska kunder framför danska och tyska kunder. Med de nya elprisområdena blir elpriset i högre utsträckning beroende av kraftläget i regionen. Eftersom det i råder brist på produktionskapacitet som det finns flaskhalsar i överföringskapaciteten blir priset relativt sett högre. , vd på , skriver i en artikel i (29/8 2011) att två miljoner elkonsumenter i kan få betala över en miljard mer för sin el . Om den beräkningen stämmer vet vi ännu inte, men uppenbart är att mycket talar för att det blir höjt elpris i . Redan nu finns tecken på att elhandelsbolags intresse för längre elavtal minskar i . Enligt elprisjämförelsesajten har nio elhandelsbolag helt upphört med att erbjuda fasta elavtal, medan ytterligare 21 elhandelsbolag fortfarande erbjuder fastprisavtal till delar av landet men exkluderar särskilt elkonsumenterna i elprisområde fyra från att få teckna längre avtalslängder. (Pressmeddelande ). När beslut togs om att stänga var inte tanken att skåningarna skulle bära kostnaderna, men genom införandet av elprisområdena blir så fallet. För att möta detta krävs att prioriteras vad gäller såväl ny produktion som investeringar i nya ledningar. De negativa konsekvenserna som införandet av elprisområden innebär kan mildras genom förbättrad överföringskapacitet och ökad produktion i det södra elprisområdet. Men priset påverkas också av hur områdena delas in. De nya gränserna är en rent administrativ åtgärd. Att elpriset höjs i södra prisområdet får konsekvenser. Hushåll får relativt sett sämre ekonomi. Företag får sämre konkurrenskraft. Att den växtkraft som finns i därmed hämmas innebär försämrad tillväxt och högre arbetslöshet i hela . Mot bakgrund av att det är politiska beslut som medfört att det södra elprisområdet drabbas av relativt sett högre elpriser är det rimligt att politiska initiativ prioriteras för att mildra effekterna för hushåll och företag. En strategi behövs för att minska de negativa effekterna i och av införandet av elprisområden. I arbetet med en sådan strategi bör såväl överföringskapacitet, nyproduktion som indelningen av områdena ses över. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02N254 · 2011-10-02 00:00:00 — Inlämning av uppgifter från företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samordning av näringslivets uppgiftslämnande till myndigheter. Företagens regelbörda utgör en såväl ekonomisk som arbetsam belastning på det svenska näringslivet. Enligt hade företagen i att följa upp emot 1 200 lagar, 2 200 förordningar och 8 100 föreskrifter och allmänna råd. En annan betungande del av företagens administrativa börda är de många uppgifter som ska lämnas till ett stort antal svenska myndigheter. de gröna har länge lyft fram behovet av regelförenklingar. Lika viktigt är det att förenkla inlämningen av uppgifter till myndigheter och förhindra att företagen tvingas lämna in samma uppgift bara för att de efterfrågas av olika myndigheter vid olika tillfällen. fick ett uppdrag av regeringen att utarbeta ett förslag till att minska företagens uppgiftslämnande till statliga myndigheter. Verket avlämnade sin rapport till minskat uppgiftslämnande för företag (AD 62-1047/2008). har bland annat kartlagt uppgiftslämnandet i andra länder, såsom , , och . I rapporten föreslog inrättande av ett samordningsorgan, en uppgiftskravsinspektion med uppgift att besluta om åtgärder som innebär att företagens uppgiftslämnande förenklas och begränsas bland annat genom återanvändning av redan insamlad information. Till stöd för detta arbete föreslog att det också ska föras ett referensregister över näringslivets uppgiftslämnande innehållande så kallad referensinformation om myndigheternas befintliga uppgiftskrav och den information som myndigheterna därmed samlar in. Regeringen har vid ett flertal tillfällen gett uttryck för att man vill förenkla och minska företagens uppgiftslämnande till statliga myndigheter bland annat genom att hanteringen av uppgifter samordnas. Några konkreta förslag har vi dock inte sett till. Det kan konstateras att samordningen mellan myndigheterna vid inhämtande av uppgifter från företagen är mycket begränsad. Detta är inte effektivt och leder till onödigt dubbelarbete hos den som måste fylla i blanketterna men också för staten eftersom flera statstjänstemän tvingas arbeta med att få in samma eller snarlika uppgifter från företagen. Genom inrättande av en samordnad informationsinhämtning kan den administrativa bördan för företagen minska, företagen få en väg in till myndigheterna, uppgiftsinlämningen förenklas och även statens hantering av väsentlig information effektiviseras. Ytterligare en fördel är att risken för att företagen oavsiktligt missar informationskrav från myndigheter och därmed belastas med onödiga avgifter minskar. Per (MP)
mot · GZ02N256 · 2011-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statens andel i SAS ska avyttras. SAS är ett bolag som länge har haft stora ekonomiska problem. Staten har vid ett flertal tillfällen varit tvungen att gå in med ägartillskott. Så sent som bemyndigade deltagande i en nyemission på . Regeringen räknade då med att detta ägartillskott skulle vara tillräckligt för att få SAS på fötter och konkurrenskraftigt igen. Det dröjde dock inte länge förrän regeringen i proposition 2009/10:121 föreslog att skulle delta i ytterligare en nyemission i SAS. de gröna föreslog vid båda tillfällena att skulle avslå regeringens begäran om att delta i nyemissionerna. Vi menade att den affärsplan som bolaget presenterat för att klara neddragningarna medförde stora ekonomiska risker och att det inte var säkert att besparingsplanerna skulle komma att lyckas. SAS hade tidigare presenterat liknande planer som misslyckats. Flygindustrin står också inför stora strukturella problem i form av stora och växande andelar av klimatutsläppen i och världen. Behovet av flygresor på kortare och medellånga distanser kommer att minska när de snabba tågförbindelserna byggs ut i och världen. har tidigare (i motion 2006/07:N12), i samband med regeringens proposition om försäljning av vissa statliga bolag, föreslagit att SAS säljs. Vi menade då att det är svårt att se någon samhällspolitisk nytta med att staten äger flygbolag. när verksamheten var ny och det var monopol åtminstone på inrikesflyget fanns anledningar till statligt ägande. är flygtrafiken konkurrensutsatt och det statliga ägandet kan snarare vara en hämsko när det gäller att reglera och ställa hårdare miljökrav på flygtrafiken. Hade en försäljning genomförts hade frågan om att nu delta i en nyemission inte varit aktuell. Vi menar att det var fel av regeringen att den då inte tog tillfället i akt och sålde SAS. Vi menar vidare att det är av största vikt att vara försiktig och varsam med skattepengar och att staten inte bör ta på sig affärsrisker om det inte finns synnerliga skäl till detta. Staten bör i huvudsak inte äga företag som finns på fungerande konkurrensutsatta marknader. Att delta i nyemissionen är förenat med stora affärsrisker, och vi ser inget skäl till att staten i det här läget ska äventyra skattepengar i onödan. I stället bör man aktivt arbeta för att hitta en ny ägare till SAS och sälja bolaget. Det vi behöver investera i nu är förnybar energi, en hållbar transportinfrastruktur såsom spårväg och järnväg samt energieffektiviseringar. Det är investeringar som är betydligt viktigare än att fortsätta att hålla ett flygbolag under armarna. Vi står fast vid att SAS bör avyttras och uppmanar regeringen att möjligt inleda en försäljning av SAS. Det finns inga skäl till ett statligt ägande av flygbolag. Detta bör ges regeringen tillkänna. Per (MP)
mot · GZ02N262 · 2011-10-03 00:00:00 — Vd-löner i statliga bolag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lönesättning i statliga bolag. Lönenivåer för personer med ledande befattningar i statliga bolag når orimliga nivåer. Istället för att bolagen på egen hand sätter lönerna borde staten arbeta fram egna och nya riktlinjer där statsministerns ersättning görs till utgångspunkt. Ledande befattningshavares lön och förmåner i övriga delar av den statliga förvaltningen tar sin utgångspunkt i vilket ansvar och arbetsbelastning denne har jämfört mot regeringschefens ersättning. Det är inte mer än rimligt att dessa regler även gäller ledande befattningshavare i statliga bolag.
mot · GZ02N263 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utveckling av socialt företagande och den sociala ekonomin. Ett stort och viktigt uppdrag är att utveckla en arbetsmarknad där alla får plats. Regeringens politik har inneburit att fler hamnat i långtidsarbetslöshet. Det saknas såväl strategi som kortsiktiga insatser för att skapa en arbetsmarknad för alla. Att utveckla den sociala ekonomin är en viktig del av en önskad strategi såväl på kort som på lång sikt. I finns en bra tradition av att utveckla socialt företagande och kooperativa företag som en del av detta viktiga arbete. För att ytterliga utveckla denna del av företagandet krävs en rad förändringar och förbättringar. Medborgarna har rätt att kräva alternativ i exempelvis äldreomsorg, men det finns inget som talar för att dessa alternativ ska vara enbart vinstdrivande företag. En utveckling av den sociala ekonomin kan utgöra betydande mänskliga och materiella vinster utan att generera aktieägares vinster. Vi värmländska socialdemokrater vill här beskriva några av de viktigaste uppgifterna för att främja en utveckling av denna del av företagandet i , likväl som i andra delar av landet. För det första: Den generella kunskapen om kooperativt företagande och den sociala ekonomin måste höjas. Här har en viktig roll. Även kreditväsendet i olika former måste ha kunskap om den kooperativa företagsidén så att företagsformen i sig aldrig utgör ett hinder för kapitalförsörjning. För det andra: Lagen om offentlig upphandling bör ses över i syfte att stimulera små aktörer, brukar- och personalägda företag. För det tredje: I likhet med flera andra länder i , exempelvis och , bör se över möjligheten att ha en särskild lagstiftning om sociala företag. För det fjärde: En särskild översyn bör göras av möjligheten att inrätta en särskild fond för kapitalförsörjning till sociala arbetskooperativ. De kommuner som stöttar uppbyggnaden av sociala arbetskooperativ balanserar inte sällan på gränsen till vad som är lagligt. Så kan det inte vara. För det femte: Arbetsmarknadspolitiken måste spela en aktiv roll i skapandet av sociala arbetskooperativ. Hur kan Arbetsförmedlingens starta-eget-bidrag för sociala arbetskooperativ se ut? Hur kan den långsiktiga samhällsinsatsen i lönedelen hos kooperatörerna se ut? Kooperatörers rätt beträffande arbetslöshetsförsäkringen är fortfarande en oklar fråga som regeringen måste lösa.
mot · GZ02N270 · 2011-10-03 00:00:00 — Riskkapital till svenska företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att presentera ett förslag om hur riskvilligt kapital kan säkerställas till svenska tillväxtföretag. Enligt uppgift minskade riskkapitalbolagens investeringar i svenska tillväxtföretag med , detta trots att det var högkonjunktur. har minskningen varit . Företrädare för ansåg att situationen var kritisk. I ett svar på en fråga hänvisade regeringen till hur situationen var 2009 då situationen såg mycket bättre ut. Det ifrågasätter jag inte men hänvisar till de siffror som framkommit senare som är mer aktuella. Om svenska tillväxtföretag ska utvecklas i måste tillgången till riskkapital säkerställas. Det är därför nödvändigt att regering och riksdag tar initiativ som möjliggör detta. Regeringen måste därför redovisa hur en sådan lösning kan se ut och informera om detta.
mot · GZ02N272 · 2011-10-03 00:00:00 — Nyföretagande och skyddet för småföretagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att få fler att våga starta nya företag. Morgondagens välfärd byggs av att människor vågar pröva nya lösningar. Det ger fler jobb och högre tillväxt. Vi behöver inte fler orättvisor utan vi behöver investeringar i människor och utveckling. Vi socialdemokrater vill att företagande och entreprenörskap ska bli en naturlig del av utbildningen på alla nivåer. Fler ska förstå vad det innebär att vara seriös företagare och känna sig trygga den dag de överväger att starta ett företag. Vi vill skapa ett samhälle som föder framtidens idéer. Därför måste samarbetet mellan forskning, utbildning och näringsliv men också med kulturliv bli bättre. Vi vill att universitet och högskolor inrättar företagarcentrum. Detta gäller också de konstnärliga högskolorna, vars betydelse som plats för nya idéer är viktig. Det är en utmaning att starta eget och det bör ske regelförenklingar som underlättar det arbetet. Starta-eget-bidrag borde därför också användas som en näringspolitisk insats. Det finns även ett behov av att se över om möjlighet finns att ge mer resurser till mikrolån och en eventuell tillväxtfond. Av dem som startar nya företag är var tredje kvinna och var femte har utländsk bakgrund. En tydlig trend är att andelen kvinnor bland nyföretagarna har ökat, men även nyföretagare med utländsk bakgrund och högutbildade nyföretagare har ökat . Företag med upp till nio anställda står för av förädlingsvärde och sysselsättning samt för av nettoinvesteringarna i . Det rimmar illa mot att regeringens höjda arbetsgivaravgifter för småföretagarna finansierar stora subventioner till . Enligt får ett företag i deras storlek (ca 10 000 anställda) i sänkta arbetsgivaravgifter. En devis Trygga människor vågar gäller också de som tänker starta företag och de som redan etablerat sig som företagare. Som alla andra blir företagare sjuka, arbetslösa och får barn. Företagare har samma behov av inkomsttrygghet som anställda. Vi vill att man ser över om det finns möjlighet att inrätta en trygghetsgaranti för företagare så att övergången från anställning till företagande underlättas. När man startar eget ska man kunna ta med sig trygghet från den föregående anställningen . Det är angeläget att vid en översyn av a-kassan ta med företagarnas situation. A-kassan ska inte hindra övergången mellan företagande och anställning. Framför allt oroar sig många kvinnor för framtiden som heltidsföretagare. Med hjälp av en månatlig ersättning, ett riskkapitalstöd, skulle det kunna hjälpa dem att våga satsa fullt ut på företaget. Systemet skulle fungera på ungefär samma sätt som a-kassan, och företagarna kan få ersättning i . Dessa företag kan sedan växa och anställa fler och därmed skapa ekonomisk tillväxt. behöver fler seriösa företag.
mot · GZ02N276 · 2011-10-04 00:00:00 — Investerings- och utvecklingskapital för idéburet företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av dialog mellan idéburna företag och finansinstitut i fråga om investerings- och utvecklingskapital. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att mer målmedvetet använda offentliga medel för kapitalförsörjning till idéburet företagande. Företagande är sprunget ur en idé, en tanke för att förbättra, förändra och förnya produkter och tjänster på marknaden. Till den typ av näringsidkande verksamhet som kallas idéburet företagande räknas förenings- och stiftelseanknuten affärsverksamhet, enskilda icke vinstdrivande företag, ekonomiska föreningar och kooperativa företag. Det idéburna företagandet ligger i gränslandet mellan den ideella sektorn och privata näringslivet. Det bygger på samverkan och organiseras oftast för att tillgodose ett tydligt behov. Det drivs utan enskilt vinstintresse och använder eventuellt överskott för att återinvestera i verksamheten. Det behövs en särskild näringspolitik för dessa företag, då värdet ligger i mera än kronor och ören! Kreditgarantiföreningar har kunnat gå i borgen för mindre summor och enskilda mindre banker har sett ett lokalt värde och därför lånat ut pengar för start eller utveckling av idéburet företagande. I övrigt kan det nog anses som ganska svårt att få medel från finansinstitut och större banker, trots att dessa företag ofta har ett flertal ägare med olika säkerheter. Jag anser därför att det behövs en dialog mellan de idéburna företagen och skapa förståelse för och kunskap om vad de gör och står för. Likaså ser det olika ut över landet med stöd från det offentliga till företagsstart och utveckling för det idéburna företagandet. Vissa landsting, regioner eller kommuner ger generösa stöd genom årsavgifter, årliga anslag eller projektdeltagande, medan andra ger lite eller inget alls. Här tror jag att det behövs en pådrivande kraft från riksdag och regering för att stödet ska bli mera målmedvetet och att man ser det som en tillgång med människors innovations- och förändringskraft på samtliga politiska nivåer.