ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02So472 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ensamståendes rätt till assisterad befruktning. I är assisterad befruktning tillåten för lesbiska par , men inte för ensamstående som på detta sätt önskar skaffa barn. Ensamstående kan däremot godkännas som adoptivföräldrar. har länge varit i framkant när det gäller familjepolitiska frågor. Mot den bakgrunden är det inte rimligt att man diskriminerar en hel grupp barnlängtande kvinnor på grund av deras civilstånd och tvingar dem att söka sig utomlands där lagstiftningen kommit ett steg längre som exempelvis , , , och . behöver en mer modern lagstiftning för insemination som inkluderar ensamstående. Då får även denna grupp ta del av den kunskap som den svenska sjukvården har att erbjuda, och deras barn har rätt att få reda på donatorns identitet. Men framför allt sänder det en signal till barnen att det sätt de kommit till på är annorlunda men inte fel, ett budskap som de inte får från det svenska samhället. Det är hög tid att tar sitt ansvar även för ensamstående som vill skaffa barn och ger dem rätt till assisterad befruktning.
mot · GZ02So473 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att skapa ett nationellt centrum för . Brott mot barn i alla former (våldtäkter, misshandel, trakasserier, mobbning, stöld) är grovt underrapporterade. Flera svenska studier visar att av de sexuella övergrepp som sker anmäls. Trots det inkom 2 700 anmälningar om våldtäkt mot barn , vilket betyder att det kan röra sig om 30 000 våldtäkter mot barn . För barnen innebär det att majoriteten av de som utsätts för brott lever i ett tyst lidande, utan möjlighet att få hjälp. Vuxenvärldens oförmåga att förebygga, upptäcka och stoppa sexuella övergrepp och andra brott mot barn är allvarlig med tanke på att varje övergrepp och brott är en medveten handling som riktar sig direkt mot barnet och därför riskerar att skada barnet på en djup existentiell nivå. Dessutom innebär det faktum att ett barn har varit utsatt för ett brott att risken för att utsättas för nya brott av nya förövare ökar markant. En pågående studie visar till exempel att av de vuxna kvinnor som pga. våldtäkt kommer till akutmottagningen för våldtagna kvinnor på har blivit utsatta för sexuella övergrepp i barndomen. Internationella studier visar att det finns klara samband och en två till fyra gånger högre psykisk sjuklighet i förhållande till övrig population finns dokumenterad. Eftersom kartläggning av omfattning och konsekvenser saknas bygger detta på studier av kända fall utan hänsyn tagen till de stora mörkertalen. Mycket pekar på att andelen personer med tidiga trauman inom gruppen långtidssjukskrivna är överrepresenterade. Det finns således mycket att vinna på att öka vår förmåga att förebygga, upptäcka och hjälpa utsatta barn, både för individ och för samhälle. Varför lyckas vi inte bättre? Anledningen till vår oförmåga att hjälpa utsatta barn beror bland annat på kunskapsbrist kring barn som utsätts för brott. Det finns även organisatoriska brister då våra befintliga system inte är anpassade för de multiprofessionella samordnade helhetsinsatser som barn utsatta för sexuella övergrepp och andra brott ofta är i behov av. har vi en resursbrist där den specialiserade verksamhet som trots allt bedrivs är kraftigt underdimensionerad. Det behövs ökade resurser i kombination med en ny organisation med ett nationellt helhetsansvar för sexuella övergrepp och andra brott mot barn. Inom ramen för en sådan samordnande organisation skulle det kunna bedrivas ett tvärvetenskapligt rationellt utvecklingsarbete och här skulle man kunna samordna och sprida befintlig kunskap. Möjligheten att skapa ett nationellt centrum för bör ses över.
mot · GZ02So476 · 2011-10-03 00:00:00 — Ojämlikhet i behandling vid hjärtinfarkt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla som får en hjärtinfarkt ska behandlas lika oavsett kön, ålder, socioekonomisk position eller etnicitet. Målet för hälso- och sjukvårdslagen är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Lagens portalparagrafer är mycket tydliga på den punkten. I lagstiftningen finns också starka krav på att hälso- och sjukvården bedrivs utifrån respekt för patientens självbestämmande och personliga integritet. Vården ska självklart vara av god kvalitet, vara lättillgänglig och utformas så långt det är möjligt i samråd med patienten. Likaså ska hälso- och sjukvården arbeta förebyggande för att motverka ohälsa. Likvärdighetsprincipen är dessutom mycket tydlig i lagstiftningen. Hjärt-kärlsjukdom är den vanligaste orsaken till sjukdom och död hos såväl kvinnor som män. inträffar drygt 37 000 hjärtinfarkter i , varav nästan 10 000 har dödlig utgång. Cirka 15 000 av de som drabbas av hjärtinfarkt är kvinnor och fler än 4 000 kvinnor dör av detta. Opionsundersökningar visar att hjärtsjukdom fortfarande ses som något manligt, vilket kan vara livshotande om det leder till att symtomen hos kvinnor inte tas på allvar. Därför är det viktigt med mer forskning om skillnaderna mellan mäns och kvinnors hjärtsjukdom. , enligt hjärt- och lungfonden, har det forskats för lite på kvinnors hjärtan och resultaten är inte i tillräcklig utsträckning redovisade efter kön. En svensk studie har visat att kön- och socioekonomisk position baserad på yrke påverkar tillgången till kranskärlskirurgi. En annan studie visar att fler kvinnor och äldre hamnar på vanlig vårdavdelning istället för på hjärtintensiven efter hjärtinfarkt. Internationella studier visar att etnicitet påverkar kranskärlskirurgi och PCA (ballongutvidgning av kranskärlen). En ny myndighet inrättades , Myndigheten för vårdanalys (Myva). Myndigheten har till uppgift att ur ett patient-, brukar och medborgarperspektiv följa upp och analysera verksamheter och förhållanden inom hälso- och sjukvård, tandvård samt i gränssnittet mellan vård och omsorg (SFS 2010:1385). Motionärerna anser att det är av största vikt att den nya myndigheten följer upp och analyserar hur kommuner, landsting och regioner följer hälso- och sjukvårdslagen i detta avseende som motionen tar upp.
mot · GZ02So477 · 2011-10-03 00:00:00 — Tydligare prövning för utskänkningstillstånd för alkohol tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utskänkningstillstånd för alkohol bör grundas mer på socialpolitiska avväganden ur ett folkhälsoperspektiv än på näringspolitiska avväganden. Antalet utskänkningstillstånd har ökat kraftigt . Dess-utom har restaurangers och krogars stängningstider förskjutits till längre öppettider. Det innebär att det går att köpa sin alkohol allt . har de alkoholrelaterade problemen i samhället ökat snabbt och då särskilt kring våra restauranger och krogar. Utskänkningstillstånd beslutas av kommunerna med utgångspunkt från gällande lagstiftning. har dock bevekelsegrunderna för att bevilja utskänkningstillstånd och bestämmandet av öppettider och andra villkor tenderat att i allt högre grad ha näringspolitiska utgångspunkter. I med stora strukturförändringar där jobb och arbetsplatser försvinner har alltför många kommuner sett näringspolitiska möjligheter i utskänkningstillstånden. Vi anser det vara en olycklig utveckling. Detta utgör även ett dubbelt problem. För det första leder knappast en alltför liberal alkoholpolitik till fler nya jobb. För det andra kommer ökade alkoholproblem i samhället som ett direkt och snabbt resultat av den ökade tillståndsgivningen. Socialpolitiska skäl som har sin grund i folkhälsan ska enligt vår uppfattning vara mer vägledande vid tillståndsprövning. Vi anser därför att lagstiftningen bör vara tydligare i sin utformning när det gäller utskänkningstillståndet av alkohol. Allt för många beslut om beviljanden av alkoholtillstånd tas utifrån näringspolitiska argument framför det socialpolitiska perspektivet.
mot · GZ02So480 · 2011-10-03 00:00:00 — Ideella organisationers möjligheter till statsbidrag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras av de förordningar och regelverk som finns för statsbidrag till organisationer som arbetar med frågor som rör personer med funktionsnedsättningar och social problematik. Många ideella organisationer som arbetar med frågor gällande situationen för personer med funktionsnedsättningar eller socialt utsatta människor har möjlighet att söka och få statsbidrag till sin verksamhet. Världen förändras, så även sättet att bilda föreningar och kring vilka frågor människor organiserar sig. De förordningar och riktlinjer som finns är snäva för vilka organisationer som kan komma i fråga att söka statsbidragen. Skoopi är ett exempel på detta. Skoopi organiserar sociala arbetskooperativ som uteslutande drivs av personer med funktionsnedsättningar eller sociala hinder som gör att de har svårt att få ett annat arbete. Denna typ av organisation passar inte in i de regelverk som finns och det finns säkert flera. En översyn bör göras av de förordningar och regelverk som finns för statsbidrag till organisationer som arbetar med frågor som rör personer med funktionsnedsättningar och social problematik.
mot · GZ02So481 · 2011-10-04 00:00:00 — Ensamstående kvinnors rätt till insemination tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ensamstående kvinnors rätt till insemination. I har heterosexuella kvinnor som lever med en man rätt till insemination, liksom bi- och homosexuella kvinnor som lever med en annan kvinna. I ett av världens mest jämställda länder har inte ensamstående kvinnor rätt att bli gravida genom insemination inom ramen för svensk hälso- och sjukvård. Situationen för barnlösa att skaffa barn ser olika ut beroende på vilken relation du befinner dig i. Barnlösa ensamstående kvinnor i har inte samma möjligheter som andra kvinnor att skaffa barn. Att få bli mamma ska inte avgöras vare sig av sexualitet eller av civil status. borde föra en öppnare familjepolitik där även ensamstående har större rätt och samma möjligheter att skaffa barn. Därför bör regeringen överväga om insemination för ensamstående kvinnor tillåtas inom ramen för svensk hälso- och sjukvård.
mot · GZ02So483 · 2011-10-03 00:00:00 — Bostäder för äldre med vårdbehov tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över vilka riktlinjer och målsättningar som behövs för att få ett ökat varierat bostadsbestånd för äldre. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att såväl ett omvårdnadsbehov som ett hyreskontrakt bör kunna ligga till grund för särskilt bostadstillägg för äldre.1 1 Yrkande 2 hänvisat till SfU. Kollektivhus, , gruppboende eller sjukhem boendealternativen kan verka många för den som på ålderns höst söker en ny bostad. Men sanningen är nog att alternativen inte är så skiftande eftersom platsbrist, behovsprövning och höga kostnader stänger ute många från de olika boendealternativen. råder det en brist på platser inom äldreomsorgen och detta är varken ett nytt eller övergående problem. Det är inte bara brist på platser utan också brist på vårdboende med olika inriktning utifrån olika behov av vårdinsatser. Denna problematik leder till att de tyngsta vårdbehoven prioriteras. krävs det att den boende lider av ett svårare handikapp eller sjukdomstillstånd för att kvalificera sig till en plats på ett boende. Resultatet är att äldreboendena har ändrat karaktär till vårdinrättningar. Boende där man kan få plats på grund av försämrad tillgänglighet eller otrygghet saknas på många håll. Det behövs olika boendeformer för olika vårdbehov. För att detta ska verkställas behövs tydliga riktlinjer, målsättningar och stimulansmedel. I och med ädelreformen som genomfördes i förändrades möjligheten att få bostadstillägg för en gruppbostad. För att besitta rätt till bostadstillägg för gruppbostaden infördes då ett krav på underliggande hyreskontrakt. Det som brister i den ordningen är möjligheten att förändra boendet utifrån vårdbehov. När åldersförändringar och demenssjukdomar inträtt eller förvärrats har många stannat kvar trots att boendet inte längre kunnat ge dem rätt vård och omsorg. På så sätt har också äldre med olika vårdbehov blandats, till exempel personer med en funktionsnedsättning med personer med en demenssjukdom. Flera studier har visat negativa konsekvenser för både de demenssjuka och för dem som har andra omvårdnadsbehov. Det är givetvis viktigt att äldre människor får känna tryggheten i att få stanna kvar i sitt boende, men det måste också vägas mot vikten av en utvecklande miljö och en god vård för alla och där personal med rätt kompetens för vårdbehoven finns tillgängliga. Det är också en fråga om att utnyttja varje plats på bästa sätt, särskilt med tanke på den brist som finns . För att undvika besittningsrättens negativa effekter bör därför hyreskontrakten på gruppboenden ersättas med en ny upplåtelseform som ger rätt till en plats men som inte är knuten till en viss yta, ett så kallat omvårdnadskontrakt. För att inte försämra äldres ekonomiska situation bör omvårdnadskontraktet ge rätt till bostadstillägg.
mot · GZ02So484 · 2011-10-03 00:00:00 — Ensamstående föräldrars ekonomiska situation tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ska se över hur samhällets stöd till ensamstående föräldrar med barn kan förbättras. För en ensamstående förälder med ett eller flera barn har den ekonomiska tryggheten försämrats. Även om gruppen har fått en viss ökning i ekonomisk standard har detta inte skett i samma utsträckning som för andra. Målet för en bra barnpolitik måste vara att ge alla barn, inte bara några, samma förutsättningar för bra och trygga uppväxtvillkor. Barn som lever med en ensamstående förälder med låg inkomst, beroende på arbetets art eller påtvingad deltid, har inte möjlighet att efterfråga det som för andra barn är självklart. Det kan gälla bostadens storlek, mat och kläder, tv och datorer, fritidssysselsättningar som kostar i medlemsavgifter och utrustning, aktiviteter med skolan som kostar pengar eller avkoppling och rekreation under semester. Flera rapporter visar på en hög grad av ojämlikhet i ovan nämnda avseenden. Med de förändringar i socialförsäkringssystemen som skett riskerar gruppen ensamstående föräldrar att halka efter ytterligare. Med låg inkomst blir inte jobbavdraget den kompensation det skulle bli för höjda egenavgifter, försämrad sjukersättning, höjda hyror eller höjd trafikförsäkring (om man nu har råd att ha bil). Barns liv påverkas påtagligt när familjen lever under otrygga förhållanden, vid arbetslöshet, vid sjukdom och om inkomsterna inte räcker till för livets nödvändigheter. Konsekvenserna av otrygga uppväxtvillkor kan bli utanförskap, frustration, psykisk och fysisk inverkan, dålig skolgång och risk för en kriminell väg. Inte bara barnen själva far illa utan också i förlängningen samhället. Hur ska man som ensamstående förälder få livspusslet att gå ihop om man och stundligen ska oroas för om barnen får det de behöver och om man kan ge dem trygghet? De med heltidsjobb och goda inkomster kan alltid lösa problemen, men det kan inte den som är ensam och har en låg lön. Den föräldern är beroende av att samhället tar ett gemensamt ansvar för barnens uppväxt. Vi anser att regeringen bör ta de oroväckande signalerna om barnfattigdom på allvar och tillsätta en utredning som ser över hur samhällets stöd till ensamstående föräldrar med barn kan förbättras.
mot · GZ02So486 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram en handlingsplan mot barnfattigdom. De rikaste har blivit rikare och de fattiga fler. har blivit ett hårdare land att leva i. Vi lever i ett av världens rikaste länder. levde vart sjunde barn i fattigdom, d.v.s. i genomsnitt 4 barn i en skolklass på 28 elever. Allra svårast är det för barn som lever med en ensamstående förälder. så har barnfattigdomen fördubblats. ökade barnfattigdomen som andel av samtliga barn med . Barnfattigdomen i gruppen ensamstående ökade med . Rapporter visar att inkomsttagare som har klarat sig själva nu tvingas söka försörjningsstöd. Försörjningsstödet ökar lavinartat, särskilt bland ensamstående kvinnor med barn. Klyftorna i har ökat . Vi delar inte på ansvaret att betala för den ekonomiska krisen, utan utsatta grupper och barn får ta en orättvis börda. Många av dem som blir arbetslösa eller utförsäkrade kommer att hamna under fattigdomsstrecket: Nya grupper kommer att tvingas söka försörjningsstöd och vända sig till frivilliga organisationer för att få mat på bordet. Väldigt många barn är med om detta! Så här tecknar sig det nya klassamhället inte bara i vuxenvärlden, utan också i barndomen. Allt fler barnfamiljer vräks från sina hem trots regeringens nollvision. vräktes 173 barn, det är 20 fler än , källa: . Att människor ska kunna leva ett anständigt liv är naturligtvis självklart för oss socialdemokrater. Men då måste vi också visa att vi är beredda att stå för det. Regeringen bör ta fram en strategi så att barnfattigdom förhindras.
mot · GZ02So488 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om långsiktiga planeringsförutsättningar för . Rett Center är ett nationellt svenskt center för Retts syndrom, en sällsynt men svår neurologisk störning som drabbar företrädesvis flickor i spädbarnsåldern. Centret samlar en flerprofessionell kompetens för att möta komplicerade, specifika flerhandikappbehov vid Retts syndrom. Centret fungerar som specialistklinik, forsknings- och utvecklingsenhet och kompetenscenter. Rett Center drivs av som en fristående klinik för högspecialiserad vård. har staten det finansiella ansvaret för . Under den förra socialdemokratiska regeringen när S, V och MP samarbetade lyftes Rett Centers anslag in i statsbudgeten, vilket gjorde att verksamheten gavs en långsiktig planeringshorisont. När den nya borgerliga regeringen tillträdde hamnade anslaget i stället i en hantering via regleringsbrev, vilket gör att osäkerheten ökar och att framförhållningen för verksamheten drabbas radikalt. Att gå från ett läge med fasta anslag till läget som gäller sedan budgeten 2008, att anslaget ska prövas för att se att det står i överensstämmelse med regeringens ambitioner, är en osäkerhetsfaktor för en verksamhet som kräver långsiktighet. Av EU:s rådsrekommendation om en satsning avseende sällsynta sjukdomar () framgår att de rekommendationer som där ges mycket väl stämmer överens med Rett Centers verksamhet . Exempelvis står det i rekommendationen: Utvecklingen av forskning om och vårdinfrastruktur för sällsynta sjukdomar kräver långsiktiga projekt och därmed tillräckliga ekonomiska insatser för att deras hållbarhet ska säkras på lång sikt (s. 8). Kunskapscentrumen skulle kunna följa ett tvärvetenskapligt förfarande för vård för hantering av de komplexa och olikartade tillstånd som följer av sällsynta sjukdomar (s. 6). ingår Rett Center tillsammans med andra verksamheter i den del som står till regeringens disposition för övriga bidrag för utveckling inom hälso- och sjukvårdsområdet. Dylika bidrag ska omprövas för att säkerställa att statliga medel som utbetalas används väl och i enlighet med regeringens intentioner. Närmare villkor bestäms i kommande regleringsbrev. Detta gör att Rett Center inte långsiktigt kan känna att man kan ta ansvaret för att driva ett nationellt åtagande fullt ut så länge anslaget hanteras på detta sätt. Det är självklart att rätten till bästa vård ska gälla även för patienter med en sällsynt diagnos. För att Rett Center ska kunna ta ett nationellt ansvar med den långsiktighet som t.ex. anger behöver bidragsgivningen hanteras på ett annat sätt både när det gäller tydliga besked om långsiktigheten och anpassning av bidragsstorleken till uppdraget i enlighet med beslut och 2004. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GZ02So489 · 2011-10-01 00:00:00 — Äldre döva och dövblinda tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell samordnare och regionala vägledare för äldre döva. Små grupper kräver nationella insatser Bland landets äldre är de döva en av de grupper som har en särskilt svår situation. har kartlagt situationen för äldre döva i rapporten och värdighet saknas hos äldre döva! Att vara döv innebär att teckenspråket är det egna och första språket. Skriven svenska blir dövas andra språk. Många, inte minst äldre döva, har svårt att ta till sig information på skriven svenska. Då blir det svårt att veta vilka rättigheter och möjligheter man har som äldre. Självklart blir det också svårare att kommunicera med andra, bl.a. personal inom äldreomsorgen och vården. Äldre döva har på flera sätt en ofta svårare situation än andra äldre. Den psykiska ohälsan är mer utbredd än bland hörande. Man kan inte delta i aktiviteter i samma utsträckning som andra äldre och har ett mindre kontaktnät. Även ekonomin är sämre än hörande äldres. Äldre döva kvinnors levnadsvillkor är ännu svårare än för äldre döva män. Döva äldre lever i högsta grad utspridda över landet. Det råder stor brist på kunskap om deras särskilda situation och behov i kommuner och landsting. Teckenspråk inom äldreomsorg finns på få ställen. Det har också varit svårt att få till stånd ett samarbete lokalt och regionalt för att förbättra situationen. Det finns oftast ingenstans att vända sig för att få särskild hjälp eller vägledning. Två av de viktigaste förslagen på åtgärder i rapporten från är att tillsätta en nationell samordnare för äldre dövas behov och att det bör finnas särskilt utsedda vägledare på regional nivå på det sätt som finns i . Det är dags att ta nationella initiativ för äldre döva och äldre personer med dövblindhet. Bland annat måste detta göras på grund av att de lever spridda i landet, vilket betyder att man ofta har mycket svårt att organisera sig och påverka politiken lokalt. Även äldre dövblinda är i behov av dessa insatser. Genom att samordnare och vägledare också har speciell kompetens om dövblindas funktionsnedsättning och behov skulle deras situation också kunna förbättras. Det bör alltså tillsättas en nationell samordnare och regionala vägledare för äldre döva och dövblinda. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)
mot · GZ02So490 · 2011-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ser över situationen för de barn som tillkommit genom värdmoderskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ser över frågan om att bli förälder genom värdmoderskap. finns det barn i som tillkommit genom värdmödraskap utomlands. Värdmoderskap är ett annat ord, som står för samma sak som surrogatmödraskap. Problem har i vissa fall uppstått när den ena föräldern inte ansetts som vårdnadshavare till barnet enligt svensk lag efter hemkomsten. Barn som tillkommit genom värdmoderskap riskerar att bara få en juridisk vårdnadshavare. Vidare kan barnets situation bli mycket svår om den enda juridiska vårdnadshavaren avlider innan en närståendeadoption genomförts. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som ser över situationen för de barn som tillkommit genom värdmoderskap. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Jag menar att frågan om värdmoderskap bör ses över i en utredning. Utredningen bör behandla de juridiska aspekterna på att bli förälder genom värdmoderskap liksom barnets situation. Utredningen bör även analysera hur värdskapsmodern påverkas. En viktig princip för mig är att det inte ska vara möjligt att köpa sig rätten till en kvinnas kropp i barnalstrande syfte. Därför bör även frågan om ersättning för utebliven arbetsförtjänst i samband med t.ex. kvinnans sjukskrivning under graviditeten och förlossningen samt övriga merkostnader noga behandlas av utredningen. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som ser över frågan om att bli förälder genom värdmoderskap. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.