mot · GZ02U203 · 2011-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att som enskilt land, såväl som medlem i EU och FN, ska agera för att regeringen i ska respektera de mänskliga rättigheterna och garantera alla medborgares säkerhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att som enskilt land, såväl som medlem i EU och FN, ska agera för att en oberoende kommission tillsätts för att utreda brotten mot de mänskliga rättigheterna i efter kuppen . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att som enskilt land, såväl som medlem i EU och FN, ska agera för att det avtal som slutits mellan regeringen i och motståndsfronten ska efterlevas. Det tydligaste bakslaget för demokratin och de mänskliga rättigheterna i var den militära statskuppen i då den demokratiskt valda presidenten avsattes. Kuppen väcker minnen från tidigare decenniers militärdiktaturer i och påminner om att det inte går att ta de demokratiska framstegen i för givna. myntades begreppet bananrepublik med som modell. Landet styrdes av militärer i nära allians med den ekonomiska eliten, rättsväsendet var godtyckligt, korruptionen utbredd och landet var beroende av egentligen en exportvara: bananer. De amerikanska bananbolagen hade ett avgörande politiskt inflytande. dominerades politiken av det liberala och det konservativa Partido Nacional. Partierna turades om att sitta på presidentstolen när inte militären hade makten. Men medan flera av grannländerna härjades av inbördeskrig tog små steg mot demokratisering. valdes godsägaren från Liberala partiet till president. Han kom att bryta med den ekonomiska elit som i realiteten styrt landet sedan självständigheten. I ett av fattigaste och mest skuldtyngda länder genomfördes sociala reformer för att minska fattigdomen, landet gick med i den mellanstatliga organisationen och i utrikespolitiken började landet agera mer självständigt. Den gamla eliten i kunde inte acceptera landets nya inriktning. stormades presidentpalatset i huvudstaden av beväpnad militär som tvingade president ombord på ett plan till . Militärkuppen fördömdes av både OAS, och EU. Den nya regeringen under erkändes inte av någon annan stat. Trots påtryckningar från inte minst övriga vägrade den nya regeringen att tillmötesgå krav på att den demokratiskt valda regeringen skulle återinsättas. genomförde kuppregeringen ett presidentval, vid vilket den konservative kandidaten Porfirio vann. Ett flertal latinamerikanska länder valde att inte erkänna valet. Efter valet har världssamfundets blickar riktats mot andra delar av jorden. Men i fortsätter den våg av mord, förföljelser och övergrepp som inleddes med kuppen . och Human Rights Watch rapporterar om bland annat mord, hot, tortyr och massarresteringar. Övergreppen drabbar alla som uppfattas som kritiska till den nya regimen i eller som sympatisörer till Motståndsfronten, som bildades av Zelayas anhängare efter kuppen. Sedan kuppen har 12 journalister mördats i , men även medlemmar i bonde- och fackföreningsrörelserna, människorättsförsvarare, jurister och politiskt aktiva förföljs och mördas. En synnerligen utsatt grupp är hbt-aktivister. Sedan kuppen ägde rum har så många som 34 hbt-personer mördats. Det är uppenbart att den nya regeringen använt sig av kuppen för att tysta alla meningsmotståndare och slå sönder landets sociala rörelser. Kränkningar av de fackliga rättigheterna har historiskt varit omfattande och förutsättningarna för facklig organisering svaga. Men efter kuppen kom situationen för den honduranska fackföreningsrörelsen att dramatiskt försämras. ekonomi har sin bas i fruktexport och textilproduktion i skattefria zoner. Inom båda dessa sektorer har löntagarnas rättigheter historiskt varit kraftigt begränsade och facklig organisering motarbetats. Utländska sammansättningsindustrier, maquilas, har mycket snabbt växt fram , lockade av fördelaktiga ekonomiska villkor. beräknas cirka 130 000 personer arbeta i dessa industrier, majoriteten av dem kvinnor. I de skattefria zonerna svartlistas och avskedas personer som försöker organisera arbetarna fackligt, trots att arbetsrättslagstiftningen garanterar organisationsrätten. Efter kuppen har flera fackliga ledare och andra föreningsaktiva utsatts för dödshot och mordförsök, i flera fall misstänks arbetsgivare ligga bakom övergreppen. Tre fackligt aktiva mördades , bland annat som hittades mördad i huvudstaden . Hon var aktiv i motsvarigheten till . Vittnen uppgav att hon körts över av en bil. Den borgerliga regeringen beslutade tyvärr att fasa ut det svenska utvecklingssamarbetet med 2007, en utfasning som slutfördes . har dock fortfarande möjligheter att vara en tydlig kraft för demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna i landet. anser att som enskilt land, såväl som medlem i EU och FN, ska agera för att regeringen i ska respektera de mänskliga rättigheterna och garantera alla medborgares säkerhet. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Ett centralt problem efter kuppen har varit den utbredda straffriheten i landet. Domstolarnas oberoende har undergrävts, oberoende domare har avskedats och straffriheten för de som allierat sig med den nya regimen har brett ut sig. Till exempel har inte något av alla dem fall av sexualiserat våld mot kvinnor som rapporterats efter kuppen resulterat i att förundersökningar inletts enligt , som kallar president ovilja att agera mot övergrepp för oacceptabel. När den honduranska regimen inte är beredd att agera för att skydda sin egen befolkning så blir det desto viktigare att omvärlden agerar. Bland annat Human Rights Watch har i sin rapport the coup rekommenderat att en oberoende kommission tillsätts för att få ett slut på den straffrihet som brett ut sig. stödjer detta krav och anser att som enskilt land, såväl som medlem i EU och FN, ska agera för att en oberoende kommission tillsätts för att utreda brotten mot de mänskliga rättigheterna i efter kuppen . Detta bör som sin mening ger regeringen tillkänna. En av de få positiva nyheterna från sedan kuppen kom . Då offentliggjordes att och den sittande presidenten slutit ett avtal som kunde möjliggöra för Zelayas att återvända till sitt land i landsflykt i . Men avtalet innebar också att den honduranska regeringen erkände Motståndsfronten som en laglig rörelse med rätt att delta i framtida val. Avtalet understryker dessutom att rekommendationer från genomförs och en demokratisk grundlagsförsamling sammankallas med målet att utlysa en folkomröstning om en ny grundlag. Avtalet öppnar också för att Amerikanska staternas organisation, OAS, ska bevilja återinträde i organisationen. Avtalet innebär att kan ta steg mot en återgång till ett demokratiskt styre. Det är nu viktigt att omvärlden agerar för att avtalet respekteras och genomförs. anser att som enskilt land, såväl som medlem i EU och FN, ska agera för att det avtalet mellan regeringen i och Motståndsfronten ska efterlevas. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.