mot · GY02U12 · 2011-04-05 00:00:00 — med anledning av skr. 2010/11:114 Strategisk exportkontroll 2010 krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden 4Kraftigt ökad svensk krigsmaterielexport3 4.1Den globala ökningen av militära utgifter4 6Riktlinjer för krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel7 7PGU Politik för global utveckling8 9Import och uthyrning av krigsmateriel9 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en ny krigsmaterielutredning bör tillsättas med syfte att en ny lagstiftning för svensk krigsmaterielexport ska presenteras under innevarande mandatperiod. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regelverket för svensk krigsmaterielexport ska utformas så att det utesluter möjligheten till export av krigsmateriel till länder som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regelverket för svensk krigsmaterielexport ska utformas så att det utesluter möjligheten till export av krigsmateriel till krigförande stater. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regelverket för svensk krigsmaterielexport ska innefatta ett demokratikriterium. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en ny krigsmaterielutredning ska se över riktlinjerna för följdleveranser av svenskt krigsmateriel så att ett avtal kan brytas om förhållandena ändras betänkligt i ett mottagarland. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras av riktlinjerna för vad som räknas som krigsmateriel för strid och vad som räknas som övrig krigsmateriel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den svenska krigsmaterielexporten ska stämma överens med politik för global utveckling och inte motverka en hållbar utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den svenska krigsmaterielexporten inte ska understödjas av exportkrediter eller andra former av statligt exportstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att riktlinjer bör utarbetas för den svenska importen av krigsmateriel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att riktlinjer bör utarbetas för uthyrning och utlåning av krigsmateriel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska motsätta sig alla riktlinjer och regelverk inom EU som kan leda till att möjligheter att reglera vapenhandeln begränsas. vill att ska vara ett land som konsekvent står upp för demokrati och folkstyre, ett land som aktivt arbetar för fred och nedrustning och ett land som fördömer varje brott mot de mänskliga rättigheterna, oavsett var, av vem eller med vilka motiv de begås. Under en lång rad av år har vi sett hur den svenska vapenexporten har ökat. Bland köparna återfinns även en lång rad diktaturer, krigförande stater och länder som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. har varit starkt kritiska till denna utveckling; den står tydligt i strid med hur vi vill att ska agera i världen. kommer inte med trovärdighet att kunna agera för ökad respekt för de mänskliga rättigheterna och frihet i någon del av världen så länge som vårt land beväpnar auktoritära regimer. Detta har inte minst blivit tydligt under de folkliga protesterna i och , när folket krävt sin frihet, demokrati och social rättvisa av auktoritära regimer som under en lång rad år exporterat vapen till. Det är uppenbart att regelverk för export av krigsmateriel behöver förändras i grunden. mål är tydligt vi vill se en värld i fred, utan vapen. Därför anser vi att vapenexport helt ska avvecklas. I denna motion lyfter vi en lång rad förslag på hur regelverket för svensk vapenexport kan förändras och bli mer restriktivt. 4Kraftigt ökad svensk krigsmaterielexport I skrivelse 2010/11:114 Strategisk exportkontroll 2010 krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden beskriver regeringen den svenska vapenexporten . Värdet av export av krigsmateriel var ca 13,7miljarder kronor, att jämföras med året innan då det totala exportvärdet var ca 13,5miljarder kronor. (1,3miljarder kronor), (1,2miljarder kronor) och (1,1miljarder kronor) hör till några av de största enskilda mottagarländerna för svensk krigsmateriel. Aldrig förr har exporterat så mycket vapen som . är en av världens tio största vapenexportörer. Om vi räknar per capita har svensk krigsmaterielexport fyrdubblats, och sett i förhållande till vår befolkningsmängd är faktiskt världens största vapenleverantör. Regeringen betonar att exporten ökat knappt märkbart . Det är helt korrekt, men sett i ett något längre perspektiv var omfattningen av vapenexporten 2010 rekordhög. Under en lång rad år och fram till låg den svenska krigsmaterielexporten runt 3miljarder kronor . fördubblades den nästan och fortsatte sedan att öka . Tabellen nedan visar hur krigsmaterielexporten har utvecklats . Trenden är mycket tydlig: Utvecklingen av svensk vapenexport skiljer sig åt mellan olika regioner och länder, men det kan vara värt att notera att det skett en mycket kraftig ökning av den svenska vapenexporten till den region som i skrivelsen benämns *1. Det faktiska värdet av exporten till regionen har ökat från 120miljoner kronor 2009 till 2010, dvs. Exporten har ökat till alla länder i regionen utom . Tittar man längre bak i tiden ser man tydligt den uppåtgående trenden. Svensk krigsmaterielexport till regionen var 65 gånger större 2010 än den var 2007 (17,). , 2011, går 8,av den svenska krigsmaterielexporten till . För bara , 2007, utgjorde den så lite som 0,av det totala värdet av svensk krigsmaterielexport. 4.1Den globala ökningen av militära utgifter Globalt sett har militärutgifterna det ökat dramatiskt. ökade de med enligt Stiftelsen fredsforskningsinstitut (). uppskattar att världens militära utgifter uppgick till (, 2010). Det betyder , vilket är en ökning jämfört med . konstaterar att den globala ekonomiska krisen i mycket liten utsträckning har påverkat världens militärutgifter. Nio av de tio länder som spenderar mest på militära utgifter ökade till och med dessa utgifter . De militära utgifterna i världen utgjorde ungefär 2,av världens samlade bruttonationalprodukt, vilket motsvarar mer än per person i världen (Fyra saker du inte vill veta om svensk vapenexport, 2010). Som en jämförelse skulle preventivmedel och mödravård för jordens samtliga kvinnor kosta 11, enligt . Det motsvarar av jordens samlade militärutgifter. Den nuvarande svenska krigsmaterielexportlagstiftningen vilar formellt på grundprincipen att export av krigsmateriel är förbjudet, men att dispenser kan ges. Denna möjlighet till dispens uttrycks på följande sätt i den nuvarande lagstiftningen som säger följande: Tillstånd till utförsel av krigsmateriel, eller till annan samverkan med någon i utlandet avseende krigsmateriel, bör medges endast om sådan utförsel eller samverkan 1. bedöms erforderlig för att tillgodose det svenska försvarets behov av materiel eller kunnande eller i övrigt är säkerhetspolitiskt önskvärd, samt 2. inte står i strid med principerna och målen för utrikespolitik. Lagstiftningen är alltså förhållandevis tydlig, men uppenbarligen inte tillräcklig. Steg för steg har lagstiftningen omtolkats och möjligheten till dispenser utvidgats. Detta har möjliggjort den kraftiga ökningen av svensk vapenexport. menar att många genomförda leveranser har stått i strid med de riktlinjer som citeras ovan. För är några av målen med utrikespolitik nedrustning, demokratisering och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. Den vapenexport som genomförts strider mot samtliga dessa mål. exporterade detta år vapen till krigförande stater såsom och , till diktaturer som och och till länder som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna, exempelvis , och . Även när det gäller det första kriteriet för svensk vapenexport ser vi en risk för att lagstiftningen urholkas. Export av försvarsmateriel eller tjänster som inte också har beställts av svenska myndigheter har varit ovanlig, i enlighet med att lagstiftningens krav på vapenexporten ska kunna motiveras utifrån den svenska försvarsmaktens krav. Men i skrivelsen visar regeringen att man önskar se en omtolkning av lagstiftningen på denna punkt. Bland annat sägs följande i regeringens skrivelse: Läget har förändrats i och med den utveckling som skett mot ett större utlandsägande av i verksam försvarsindustri. Denna kan komma att vilja utveckla och producera materiel som inte bedöms komma att användas av Försvarsmakten. Regeringen menar att om dessa företag ska kunna vidmakthålla och utveckla teknik och kompetens kan en ökad exportandel vara nödvändig (s. 11). Med en sådan omtolkning av lagstiftningen är risken överhängande att vi kommer att få se en fortsatt kraftig ökning av svensk vapenexport . Lagen om krigsmateriel är drygt . Världen har förändrats och förutsättningarna för svensk vapenexport är inte längre desamma. Vi har dessutom sett hur lagstiftningen steg för steg omtolkats och dess begränsningar urholkats. anser därför att det är hög tid att regelverket ses över. Den tidigare socialdemokratiska regeringen påbörjade ett arbete kring en ny lagstiftning genom den s.k. . var starkt kritiskt till inriktningen på utredningen och anser att alltför gått sedan denna utredning presenterades. anser därför att en ny krigsmaterielutredning bör tillsättas med syfte att en ny lagstiftning för svensk krigsmaterielexport ska presenteras . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. vill att ska vara en trovärdig röst för de mänskliga rättigheterna, för fred och för demokrati. För oss är det inte förenligt med att exportera vapen till länder som kränker de mänskliga rättigheterna, krigförande stater eller diktaturer. På dessa tre områden önskar vi att den svenska lagstiftningen skärps. vill att framtidens regelverk för svensk krigsmaterielexport ska utformas så att det utesluter möjligheterna för att exportera krigsmateriel till länder som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. Detta bör som sin mening ge till känna. Den svenska lagstiftningen förbjuder export till krigförande stater. Dock visar regeringens skrivelse hur exporterar vapen till en rad stater som deltar i väpnande konflikter eller som befinner sig i inbördeskrig. är svårt att beteckna som något annat än ett land som befinner sig i krig genom sin militära närvaro i och . Både och har blodiga inbördeskrig inom sina gränser. vill att framtidens regelverk för svensk krigsmaterielexport ska utformas så att det utesluter möjligheten för export av krigsmateriel till krigförande stater. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Bland de stater som exporterade vapen till 2010 finns en rad diktaturer, t.ex. , , , , och . har starkt kritiserat denna export och menar att det borde införas ett demokratikriterium i den svenska lagstiftningen som utesluter export av krigsmateriel till länder som inte uppfyller grundkraven för en demokrati. För är mötesfrihet, organisationsfrihet, strejkrätt, yttrandefrihet samt allmänna, fria och hemliga val nödvändiga beståndsdelar i ett demokratiskt samhälle. I behandlades frågan om ett demokratikrav skulle kunna ställas när det gällde krigsmaterielexporten. Utredaren menade dock att den vara alldeles för svår att ta ställning till. Det är självklart svårt att i vissa fall dra en skarp gräns mellan demokratier och icke-demokratier: det finns demokratier med icke-demokratiska inslag och icke-demokratier som uppfyller enstaka av demokratins beståndsdelar. Införande av ett sådant kriterium kräver därför ordentlig utredning. Men ser inte, till skillnad från , att det skulle vara omöjligt att formulera ett demokratikriterium och att upprätta en rad grundkrav som länder måste leva upp till för att kunna köpa svensk krigsmateriel. vill att framtidens regelverk för svensk krigsmaterielexport ska innefatta ett demokratikriterium. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Följdleveranser avser kompletteringar till en tidigare genomförd export. Ursprungligen avsågs endast reservdelar, men begreppet har successivt utvidgats till att bestå av ett tiotal kategorier, exempelvis ammunition, uppgraderingar och besläktad materiel. Åtskilliga fall har uppmärksammats där har fortsatt att exportera vapen i form av följdleveranser trots att situationen i det berörda landet har förändrats i grunden. Enligt den praxis som utvecklats i stoppas följdleveranser endast om internationella vapenembargon införs. anser att det är ett alldeles för generöst förhållningssätt till följdleveranser; vi anser att följdleveranser måste kunna avbrytas i händelse av väpnad konflikt, om brotten mot de mänskliga rättigheterna tydligt ökar eller om en auktoritär regim tar makten i det berörda landet. vill därför att en ny krigsmaterielutredning ska se över riktlinjerna för följdleveranser av svensk krigsmateriel så att ett avtal kan brytas om förhållandena ändras betänkligt i ett mottagarland. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6Riktlinjer för krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel I delas krigsmateriel upp i två kategorier: krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK). Som övrig krigsmateriel räknas en lång rad olika typer av krigsmateriel, från avancerade radarsystem och helikoptrar till jaktgevär och minröjningsutrustning. I ett par av dessa fall, som t.ex. minröjningsutrustning, kan det finnas goda skäl att ha mindre restriktiva riktlinjer än för krigsmateriel som kan användas i strid. Därför anser att det bör göras en uppdelning mellan KS och ÖK och att dessa ska omfattas av olika riktlinjer. anser att det finns ett stort behov av en översyn av vad som räknas som ÖK. Vi ser i flera fall goda skäl för att produkter som räknas som ÖK i stället borde klassificeras som KS och omfattas av mer restriktiva riktlinjer. Ett sådant exempel är radarsystemet Erieye, som räknas som ÖK och som är ett vapensystem som tydligt kan användas som en del i krigföring. anser därför att en översyn bör göras av riktlinjerna för vad som räknas som krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7PGU Politik för global utveckling beslutade en enig riksdag om en politik för global utveckling. Genom beslutet fastställdes att alla politikområden, inklusive handel med krigsmateriel, ska främja mänskliga rättigheter och bidra till fattigdomsbekämpning. I skrivelse 2007/08:89, politik för global utveckling (PGU), konstaterade regeringen att väpnade konflikter utgör det allvarligaste hindret för utveckling i många fattiga länder. Detta till trots exporterar krigsmateriel till länder som brottas med enorma utvecklingsproblem, exempelvis , och . Som nämnts tidigare tillhör och fortfarande några av de största enskilda mottagarländerna för svensk krigsmateriel. Som vi visat tidigare är dessutom listan lång på länder där det förekommer grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna och där regimen köpt vapen från . anser inte att den svenska vapenexporten står i överensstämmelse med Politik för global utvecklings tydliga utgångspunkt: att alla politikområden ska präglas av ett rättighetsperspektiv och kännetecknas av de fattigas perspektiv på utveckling. välkomnade Politik för global utveckling , men konstaterar tyvärr att arbetet med att omsätta PGU går alldeles för sakta. Den svenska vapenexporten är ett tydligt exempel på detta; regeringen gör få referenser till PGU i sin skrivelse. Vi anser att det borde vara en självklarhet att man genomför obligatoriska konsekvensanalyser utifrån PGU:s målsättningar varje gång man beviljar tillstånd för export av krigsmateriel. anser att den svenska krigsmaterielexporten ska stämma överens med Politik för global utveckling och inte motverka en hållbar utveckling. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Delar av den svenska krigsmaterielexporten sker med statligt stöd. Bland annat har i flera fall exportkrediter utfärdats för att underlätta för den svenska krigsmaterielindustrin att exportera sina produkter. Historiskt finns många exempel på tvivelaktiga affärer som har finansierats med svenska krediter. utfärdade exempelvis () krediter i samband med en försäljning av tre kustbevakningsfartyg till Försvarsdepartementet i den då odemokratiska enpartistaten . Krediterna betalades aldrig tillbaka och 2006 avsatte den borgerliga regeringen från biståndsbudgeten för att finansiera avskrivningen av dessa skulder, något som dessutom gjordes i strid med gällande internationella regelverk. De exportkrediter som EKN ger till krigsmaterielexport är oerhört generösa. Enligt EKN själv gav man exportkrediter på sammantaget till krigsmaterielexport. Siffrorna varierar mycket mellan åren. gick 42,av alla krediter från EKN till att finansiera vapenexport. Försäljningen av radarsystem till låg då bakom den stora andelen. var andelen av exportkrediterna som gick till krigsmateriel betydligt mindre än , men en viktig orsak till detta var den nästan tredubblade ramen för EKN:s totala krediter. anser inte att det är rimligt att svenska skattemedel används för att i form av lån och krediter möjliggöra svensk vapenexport. anser att svensk krigsmaterielexport inte ska understödjas med exportkrediter eller andra former av statligt exportstöd. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 9Import och uthyrning av krigsmateriel kanske största utrikespolitiska tillgång är vår internationella trovärdighet. Men vår trovärdighet kan inte tas för given. Hur det svenska regelverket för krigsmaterielexport utformas och vilka länder vi exporterar till påverkar självklart hur vi uppfattas av vår omvärld. Men svensk handel med krigsmateriel handlar även om svensk import av krigsmateriel. Också denna är en viktig del av den svenska utrikespolitiken, men till skillnad från exporten av krigsmateriel är importen i det närmaste oreglerad. Detta har inneburit att i modern tid importerat krigsmateriel från bl.a. och . Det innebär att svenska skattemedel, via Försvarsmakten, gått rakt in i krigsmaterielindustrin i och . För är detta exempel på import som står i strid med målen för svensk utrikespolitik och som i grunden hotar vår internationella trovärdighet. Därför anser att ett regelverk för den svenska krigsmaterielimporten bör utarbetas på samma sätt som det finns ett regelverk för export av krigsmateriel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Likaså anser att det ska finnas regler för uthyrning och utlåning av svensk krigsmateriel. För att illustrera behovet av detta kan nämnas att den svenska försvarsmakten före den USA-ledda koalitionens anfallskrig mot 2003 hyrde ut avancerad militär utrustning till den brittiska krigsmakten utan att man först hörde med regeringen. Detta gjorde Försvarsmakten i en situation då det fanns anledning att befara att det verkligen skulle bli ett krig i . Det har även förekommit uppgifter om att Försvarsmakten lånat ut krigsmateriel till den israeliska armén. menar att det är orimligt att Försvarsmakten har möjlighet att låna eller hyra ut krigsmateriel till diktaturer, krigförande stater och länder som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. Tyvärr saknas regelverk på detta område, och anser att det omgående ska införas ett regelverk för uthyrning och utlåning av krigsmateriel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. ser med stor oro på det ökade samarbetet inom EU inom krigsmaterielområdet. Vi värnar en oberoende och militärt alliansfri utrikespolitik, och därför anser vi att ska avbryta allt samarbete som bidrar till en vidare militarisering av EU. Vi menar att , En strategi för en starkare och mer konkurrenskraftig försvarsindustri i EU, innebär att ännu större fokus riktas mot lösningar som gynnar marknadskrafter och ekonomiska aktörer. Strategin var ännu ett steg mot ett gemensamt militärt samarbete inom EU, med målet att bygga upp ett gemensamt försvar. Detta är en utveckling som i grunden motsätter sig. Ett ökat samarbete avseende upphandling av krigsmateriel torde försvåra möjligheterna att skärpa den svenska regleringen av krigsmaterielimporten, något som kräver. ska vara en föregångare genom sin lagstiftning om svensk export och import av vapen och krigsmateriel. Vårt övergripande mål måste vara att den totala vapenhandeln i världen minskar. anser därför att ska motsätta sig alla riktlinjer eller regelverk inom EU som kan leda till att möjligheter att reglera vapenhandel begränsas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. * I årets skrivelse om krigsmaterielexporten ingår följande länder i regionen : , , , , , och .