ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02MJ420 · 2011-10-03 00:00:00 — Samordning vid exploatering och anläggning av ny infrastruktur tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av den aktuella lagstiftning som styr planering och anläggning av all infrastruktur. pågår många olika infrastrukturprojekt runt om i landet. Det är byggande av nya vägar, nya vägsträckningar, trädsäkringar och järnvägsbyggen som det pågår en stor planering och utbyggnad av vindkraftsparker och kraftöverföringsnät. På många ställen bryter man in i helt jungfrulig mark både med nya luftledningar och med nya väg- och järnvägsstråk trots närhet till befintliga eller planerade infrastrukturstråk som väg- och järnvägskorridorer. Gemensamt för dessa olika former av infrastrukturinvesteringar är att de är viktiga och nödvändiga satsningar för att stärka samhällets nuvarande funktionalitet, för energi- och klimatomställning, för att nå effektivare transportinfrastruktur och för att öka tillgängligheten i hela landet. Gemensamt för dem alla är också att dessa planerade/genomförda infrastrukturprojekt påverkar tusentals hektar jord- och skogsmark. Omfattningen är nu så stor runt om i hela landet att det är på sin plats att göra en samlad översyn av de olika lagstiftningar som de olika planeringsprocesserna är styrda av. Detta med syfte att nå en bättre och mer samlad lagstiftning som med tvingande incitament styr och påverkar investeringarna till ökad samförläggning och nyttjande av redan befintliga exploateringskorridorer för att minska onödiga ingrepp i mark och skog. Det finns inga tvingande regler eller incitament för kraftbolag eller att göra samhällsekonomiska konsekvensanalyser av intrång på jord- och skogsmark eller krav på att till varje pris minimera intrång genom t.ex. samförläggning, nedgrävning eller krav att nyttja befintliga ledningsgator. Otaliga är de tillfällen där infrastruktur läggs parallellt utan någon analys av alternativ eller intresse av att finna gemensamma lösningar som kan begränsa intrång och ianspråkstagande av mark eller skog. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02MJ425 · 2011-10-03 00:00:00 — Nya riksdagsmål för jordbruksproduktion och offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fastställa nya mål för livsmedelsproduktion och offentlig upphandling av livsmedel. har beslutat om precisa mål för hur stor del av åkermarken som ska odlas enligt de ekologiska regelverken och om mål för hur stor andel ekologiska matinköp som den offentliga sektorn ska sträva efter. Målen är i båda fallen högt satta, andelen ökar men det är rätt långt kvar. Produktionen i enligt Krav och liknande regelverk uppgår nu till av den totala produktionen. minskar den totala svenska livsmedelsproduktionen kraftigt, och importen från andra länder med sämre miljö- och djuromsorg närmar sig nu hälften av konsumtionen. ligger nu tillsammans med som har väsentlig sämre förutsättningar för jordbruksproduktion i botten i vad gäller självförsörjningsgrad. Läget är allvarligt och det är uppenbart att behöver fastställa nya målsättningar på dessa områden. Fokus måste flyttas till det moderna miljövänliga svenska jordbruket genom att mål omarbetas. Det primära just nu är inte att öka andelen ekoproduktion av den sjunkande svenska produktionen, utan att få ett stopp för den ständiga produktionsminskningen totalt sett och istället vända minskningen till en ökning. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.
mot · GZ02MJ426 · 2011-10-03 00:00:00 — Obligatorisk ursprungsmärkning av kött-, charkuteri- och mejeriprodukter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk ursprungsmärkning av kött-, charkuteri- och mejeriprodukter. finns ett obligatoriskt krav på ursprungsmärkning av frukt och grönt, nötkött, ägg och honung. Ursprungsmärkning av frukt och grönt ingår i EU:s handelsnormer. Dock skulle ett obligatoriskt krav behöva omfatta fler produkter. Svenska konsumenter vill veta var maten kommer ifrån, vilket är tydligt i en mängd olika undersökningar som gjorts. Konsumenterna efterfrågar en tydlig ursprungsmärkning. Det handlar främst om kött och kyckling, men också om vegetabilier. På så sätt kan de som handlar själva göra ett aktivt val. har regeringen gjort en satsning på Matlandet där svenska matprodukter och lokalproducerade varor lyfts fram. För att detta ska vara ännu mer tydligt borde det också vara naturligt med en obligatorisk ursprungsmärkning av alla kött- charkuteri- och mejerivaror. Ursprungsmärkningen är ett bra sätt att lyfta fram det svenska jordbruket och sätta fokus på svenska bönder, god djurhållning och höga miljökrav. Frivilliga överenskommelser för ursprungsmärkning räcker inte för att tillgodose konsumenternas krav, och därför krävs att ursprungsmärkningen är obligatorisk.
mot · GZ02MJ427 · 2011-10-03 00:00:00 — Översyn och utvärdering av de nya strandskyddsreglerna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn och utvärdering av den gällande strandskyddslagen. 2009 antog nya regler om strandskydd. Dessa kom till för att det skulle vara lättare att anpassa strandskyddet till regionala och lokala förhållanden. En av nyheterna är att vissa landsbygdskommuner får peka ut områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen. Syftet är att göra det lättare att bygga där det finns gott om orörda stränder. är också målet att begränsa nybyggnation i områden som är starkt exploaterade. Många trodde att det skulle bli betydligt lättare att marknadsföra landsbygden där det finns gott om attraktiva områden i vattennära lägen. Tyvärr har det på många ställen visat sig vara tandlöst då tolkningen och tillämpningen av den nya lagen gjorts på olika sätt av länsstyrelser runt om i landet. På vissa håll upplever privatpersoner att det snarare blivit en mer restriktiv hållning till nybyggande i attraktiva lägen. Av den anledningen vore det önskvärt att regeringen ser över tillämpningen av de nya reglerna kring strandskydd.
mot · GZ02MJ428 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att byggande och underhåll av skogsbilvägar inordnas i landsbygdsprogrammet. En viktig samverkan mellan skogsägare när det gäller terrängtransporter i skogen sker oftast genom byggande av skogsbilvägar. Denna samverkan är en mycket angelägen miljöåtgärd då den minskar den totala transportlängden och även den skogsareal som tas i anspråk för vägar i skogen. Dessa vägar är alltså av stor betydelse. Tyvärr har detta vägnät ett kraftigt eftersatt underhåll, vilket försvårar en optimal användning. Det krävs stora insatser för att klara av detta. Om åtgärder som byggande och underhåll av skogsbilvägar inordnades i landsbygdsprogrammet och ett stöd utgick för denna samverkan, skulle det utan tvekan vara ett angeläget allmänt samhällsintresse.
mot · GZ02MJ431 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bevarande av vargstammen. Allmän licensjakt på varg bör inte vara tillåten eftersom stammen inte har uppnått en gynnsam bevarandestatus. Jakten innebär dessutom ett omfattande lidande för de jagade djuren. Under licensjakten 2010 var skadeskjutningsfrekvensen mycket hög. Det visade sig i efterhand att det inte var defekta vargar som sköts, utan friska livskraftiga vargar. Jakten var inte selektiv och då finns det också risk att unga vargar blir föräldralösa med försämrade överlevnadsmöjligheter och splittrad social flockstruktur som följd. Med tanke på rapporter om fortsatt tjuvjakt så verkar inte acceptansen för vargen ha ökat sedan licensjaktens införande. Enligt beslutet för licensjakt är nya, friska varggener en viktig förutsättning för jakten. Beslutet om när, var och hur vargar ska beredas väg för invandring eller inplantering verkar dock ligga en bit fram i tiden för att förverkligas. har skrivit under på art- och habitatdirektivets slutsatser om att vargen har rätt att uppnå gynnsam bevarandestatus. För att gynnsam bevarandestatus ska kunna uppnås måste antingen vargpopulationen söder om renbetesområdet vara tillräckligt stort för att långsiktigt undvika inavel, eller så måste det finnas genetisk kontakt med vargpopulationen i . Enligt det kriterium som satts upp för detta rör det sig om en genetiskt unik individ som invandrar till , söder om renbetesområdet, från . Så har inte varit fallet , varken av vargens egen migratoriska drift eller genom mänsklig försorg. Så länge som kriteriet om minst en genetisk individ inte uppnås bör därför heller inte vargpopulationen utsättas för licensjakt. Till bilden hör också att är kritisk till licensjakten, bland annat av ovan nämnda skäl. Detta sammantaget gör att bör tillkännage för regeringen att avvakta med att tillåta ytterligare licensjakt på varg. de (M)
mot · GZ02MJ432 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av att minska antalet jaktbara fågelarter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av åtgärder för att reducera skadskjutningen av fåglar. Ett 35-tal fågelarter i har jakttid/jaktsäsong . Vilka arter som jagas bygger på traditioner och sedvänjor. Antalet arter som jagas har historiskt sett minskat. Till exempel fredades berganden , brunanden , sothönan 2002 och svärtan 2009, men antalet är fortfarande betydande och några arter har tillkommit. Flera arter tas inte ens tillvara vid jakt eller har endast marginell betydelse som jaktbyten, en del arter betraktas mer eller mindre felaktigt som skadedjur och vissa har små och/eller minskande populationer. Denna jakt dödar emellertid ca 260 000 fåglar . Om man räknar med en skadeskjutningsfrekvens om innebär det att mellan 26 000 och 78 000 fåglar skadeskjuts. För att minska skadeskjutningen bör äggplockning användas som populationsreducering för gäss i stadsmiljö, då skadeskjutningsfrekvensen vid gåsjakt är mycket hög. Skadeskjutning av fåglar kan också minska genom förbud att använda hagelvapen på gäss och andra större fåglar. Följande arter bör fredas från jakt för att de har en marginell betydelse som jaktbyten och/eller inte tas tillvara vid jakt och för att de har små eller minskande populationer: (inom parentes anges antal dödade/år): bläsgås, alfågel, sjöorre, småskrake samtliga (< 100), bläsand (300), björktrast (700), morkulla (1 600), rapphöna (2 300), storskrake (2 500), sädgås och vigg (3 000) samt ejder (6 000). En del arter ses som enbart skadedjur och dödas i relativt stor omfattning. Det är i huvudsak mås- och kråkfåglar samt skarv. De måsar som jagas är gråtrut (13 500), fiskmås (10 000) och havstrut (2 600). Av dessa minskar gråtrut och fiskmås signifikant. Bland kråkfåglarna jagas kråkor, kajor, skator, nötskrikor och råkor tillsammans nästan 230 000 djur. Kråkan är en art det inte går bra för. Den har nästan upphört helt att flytta ut vid och i övervintrar allt färre. Nötskrikan fortsätter också att minska och det är högst tveksamt om den gör någon som helst skada. de (M)
mot · GZ02MJ433 · 2011-10-03 00:00:00 — Avskaffande av s.k. dubbelregistrering vid älgjakt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa dubbelregistreringen vid älgjakt. Efter ett riksdagsbeslut tillämpas inom delar av renskötselområdet i s.k. dubbelregistrering av älgjakt. Frågan är kontroversiell och har föranlett ett stort antal riksdagsmotioner. Senast föregående behandlade utskottet frågan. Utskottet motiverade då ett avslag till en förändring med hänvisning till att de förslag som fanns i den s.k. Ekströmska utredningen och fiske i samverkan (SOU 2005:116) skulle beredas i . Flera ledande företrädare från såväl regering som berörda organisationer har uttalat att de förslag som utredningen kommit fram till inte kommer att genomföras. Detta innebär att problemen kommer att kvarstå. Jaktmarker där markägaren vill jaga älg skall registreras som älgjaktsområden hos . Detta görs inom renskötselområdet liksom i övriga landet av markägaren eller jakträttshavaren. Dubbelregistreringen innebär dock att alla marker inom en samebys renskötselområde även kan registreras som älgjaktsområde av samebyn, med andra ord registreras en andra gång. I praktiken innebär detta att älgjakt bedrivs av två olika jaktlag med varsin tilldelning av älg från . Systemet föreskriver att samråd skall hållas, men i praktiken är detta som regel inte fallet. I stället konstaterar älgjaktlagen på plats ute i skogen att ett annat jaktlag bedriver jakt på samma marker och som de själva. Systemet skapar stora och onödiga konflikter mellan renägande samer och annan ortsbefolkning i vissa områden. Det får även som konsekvens att en planerad förvaltning av naturresursen älg omöjliggörs inom renskötselområdet. Medlemmarna i en sameby måste tillförsäkras den jakträtt de har i enlighet med renskötselrätten. Detta kan exempelvis ske genom älgjakt på områden som undantagits för samebyns egen räkning och/eller genom att personen ingår i ett befintligt jaktlag inom samebyns område. Älgförvaltningssystemet skall gälla även i de delar av landet där medlemmar i en sameby har rätt att jaga. En medveten älgförvaltning måste bygga på kunskap om både älgstam och avskjutning. För att denna resurs skall kunna skötas uthålligt är det enda praktiska alternativet att endast ett jaktlag jagar på varje område. Därför bör dubbelregistreringen avskaffas och registreringen av älgjaktsområdet förbehållas markägaren eller den till vilken markägaren upplåtit sin jakträtt.
mot · GZ02MJ434 · 2011-10-03 00:00:00 — Förenkling av regelverket för hantering av björnkött tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över regelverket för slakterier som tar emot björnkött i syfte att förenkla den administrativa regelbördan. Ett antal svenska djurarter omfattas av Citeskonventionen, t.ex. alla våra ugglor och rovfåglar, varg, björn, lodjur och utter. Konventionen innebär att det är förbjudet att bedriva handel och annan kommersiell hantering med dessa arter. Undantag kan göras men då krävs Citesintyg från , t.ex. för försäljning av skinn och kött av björn som skjutits legalt på jakt. Införandet av ny lagstiftning på livsmedelsområdet har visat sig leda till problem när det gäller jakt på djurslaget björn och slakt för dess användning som livsmedel. Om delar av björnen ska säljas ska ett Citesintyg fyllas i. För jägarna krävs en köttbesiktning av veterinär, kontroll att björnen är skjuten med alla tillstånd som behövs och att jakten gått rätt till. Därtill måste man ha tillstånd av för att få sälja köttet sedan det är styckat. Trots den noggranna kontrollen måste ett slakteri som köper köttet därefter kontakta innan vidare försäljning kan ske. En konsekvens av regelverket är att slakterierna inte kan producera exempelvis färs eller korv av flera björnar utan varje björn måste hanteras separat, detta trots att spårbarheten är gjord enligt Citeskonventionens intyg. Detta skapar en krånglig och omfattande byråkrati som gör att slakterier avstår från att överhuvudtaget ta emot björnkött från jägarna. Det är en fördel av livsmedelshygieniska skäl att köttet i större utsträckning hanteras och förädlas av godkända slakterier och charkuterier. Det finns därför anledning att se över regelverket i syfte att minska den administrativa regelbördan för berörda livsmedelsföretag.
mot · GZ02MJ435 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inlandskommunernas möjlighet till utveckling. har det gjorts stora avsättningar av mark till reservatsbildningar. Även om naturreservat och andra markavsättningar fyller en viktig funktion för bevarandet av naturvärden måste detta ske balanserat så att vissa kommuner inte får en oproportionellt stor andel av sin areal avsatt. har fått bära stora delar av landets behov av att visa upp en hög procentsiffra när det gäller markavsättningar. För dessa orter innebär det att skogsbruket hämmas likaväl som satsningar på turism och rörligt friluftsliv. Kommunerna i detta område är stora till ytan men glest befolkade. innebär ett antal överlappande reservatsbildningar i kombination med andra utpekade riksintressen att orterna tappar möjlighet att utveckla en näringsverksamhet som möjliggör att befolkningen kan få en utkomst på orten. Exempelvis har kommun fått se av sin yta avsatt till skyddad natur och har totalt 22 reservatsområden. En översyn och omprioritering av reservatsbildningarna måste göras så att inte inlandskommunernas möjlighet att utvecklas hämmas.
mot · GZ02MJ436 · 2011-10-05 00:00:00 — Naturligt beteende hos djur tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att djur ska kunna bete sig naturligt så att det inte uppkommer beteendestörningar hos djuren. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det är angeläget att se över förutsättningarna för att komma till rätta med djurskyddsproblemen för minkar på pälsfarmer och för hönor i burar. För att djur ska må bra krävs mer än bara mat och vatten. Fysisk hälsa är viktigt, men det är inte allt. Ingående forskning har visat att djur, liksom människor, har behov av mental stimulans och av att kunna bete sig naturligt. Djur som saknar tillräcklig stimulans eller som hindras att bete sig naturligt kan utveckla beteendestörningar, som är en tydlig indikation på psykisk ohälsa. Det här kan till exempel ses hos isbjörnar och kattdjur som vandrar fram och tillbaka i sina inhägnader, eller hos hästar och elefanter som svänger med huvudet av och an när de inte får tillräcklig rörelsefrihet. Det finns i den svenska djurskyddslagen ett krav på att alla djur som hålls i fångenskap ska kunna bete sig naturligt. Det är en utmärkt skrivning och en lagtext vi kan vara stolta över. Tyvärr är det inte alltid så det ser ut i verkligheten. Till exempel så har flera tunga instanser, såsom den statliga , och Veterinärmedicinska Sällskap, påpekat att minkuppfödning som den ser ut inte lever upp till det kravet. Naturliga beteenden för minkar innefattar bland annat att klättra, simma och utöva jaktbeteende samt att leva åtskilda från andra minkar. I de trånga burarna på dagens pälsfarmer kan minkarna inte bete sig naturligt, och det uppstår en frustration och stress som resulterar i beteendestörningar som stereotypa rörelsemönster och kannibalism. Ett något större utrymme ska enligt föreskrifterna gälla för minkburar från . expertråd ((2001) The Welfare of Animals Kept for Report of ) bedömer dock att måttliga storleksförändringar på burarna har liten betydelse för minkarnas välbefinnande. Ett annat exempel är hönor i äggproduktionen. Burhållningen av hönor har länge varit omdebatterad, men fortfarande sitter omkring två miljoner hönor motsvarande av hönorna i äggindustrin i burar. Burarna ger begränsade möjligheter till naturligt beteende, och många hönor utvecklar beteendestörningar som att picka på varandra. I flera europeiska länder finns betydligt mer långtgående krav för hållande av både minkar och hönor än vad har. ska vara ett föregångsland inom djurskydd och inte halka efter. Därför är det angeläget att tar tag i de uppenbara brister som finns i dagens djurhållning, där hållningen av såväl hönor som minkar i gallerburar hör till de mest angelägna frågorna. de (M)
mot · GZ02MJ439 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad kontroll av djurtransporter. Enligt statistik från så är näst sämst av de EU-länder som lämnat in statistik över sina djurtransportskontroller. genomförde 12 (tolv) kontroller. Detta skall jämföras med länder som och , vilka utförde 35 244 respektive 3 602 kontroller. Regeringen har i sin senaste budget permanentat ett anslag på till länsstyrelserna för en ökad kontroll av djurtransporter. Att enbart genomföra 12 kontroller med ett anslag på är oacceptabelt (även om en del av denna summa används till annat slags djurskydd). Enligt 8 § djurskyddslagen 1988:534 skall djurtransporter ske utan att djur skadas, insjuknar eller plågas. Ansvariga myndigheter skall se till att lagen åtföljs. Vi vill därför att tillsammans med utförande myndigheter får i uppdrag av regeringen att tillse ett markant ökat antal kontroller. Jag vill att hamnar i paritet med andra jämförbara EU-länder såsom , och när det gäller antal kontroller av djurtransporter.
mot · GZ02MJ444 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ta initiativ till ett förbud mot kemikaliegruppen parabener i produkter som är avsedda för småbarn. Parabener är en grupp av kemikalier som används som konserveringsmedel i livsmedelstillsatser men även i kosmetika. Många parabener har visat sig vara hormonstörande. I har man infört ett förbud mot dessa kemikalier i produkter som är avsedda för småbarn. Damarks tidigare miljöminister sade så här i en intervju till tidningen : Vi ser att flickor kommer tidigare i puberteten och att pojkars spermakvalitet försämras. Hormonstörande ämnen kan påverka människor och miljö genom att de efterliknar, ökar och ibland hämmar effekten av hormoner. Ett antal undersökningar pekar på ett sammanhang mellan kända, hormonstörande ämnen och en reducering av spermieantalet och en ökning av risken för testikelcancer hos män. En engelsk undersökning har också funnit parabener i en stor andel av bröstcancerknölar. Det finns också misstankar om att flera av parabenerna kan vara allergiframkallande. Dessutom bör extra vaksamhet föreligga vid användande av parabener hos barn och spädbarn då de generellt sätt är mer känsliga för miljöpåverkan och deras kroppar lättare absorberar olika ämnen. Vidare har EU:s vetenskapliga råd listat parabener som misstänkt hormonstörande. I gjorde tidningen en kartläggning som visade att populära hudlotioner, även sådana som var riktade till barn, innehöll parabener. Allt detta sammantaget pekar i en och samma riktning, nämligen att parabener skäligen kan anses vara direkt skadliga för människor! bör verka för att det införs ett förbud mot kemikaliegruppen i produkter som är avsedda för småbarn tills dess att man med säkerhet kan konstatera att dessa kemikalier icke är hälsovådliga.