ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Ju366 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvidgad hatbrottslagstiftning. Hatbrott redovisas i för främlingsfientliga, islamofobiska, antisemitiska och homofobiska motiv. Enligt statistik från (Brå) anmäldes 5 140 hatbrott 2010. av hatbrotten hade främlingsfientliga motiv, hade homofobiska motiv, hade antireligiösa motiv och hade transfobiska motiv. Straffrättsligt regleras hatbrott i straffskärpningsgrunderna i (29 kap. 2 §). Där står att det är en försvårande omständighet om motivet till ett brott varit att kränka en person, en folkgrupp eller en annan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning eller liknande. Det betyder att motivet till brottet kan påverka gärningens straffvärde, straffet kan alltså bli strängare om det är ett hatbrottsmotiv. I förarbetena till lagtexten nämns att straffskärpningsparagrafen också kan användas när brottsoffret utsatts på grund av könsidentitet eller könsuttryck, men detta är inte kunskap som alla aktörer inom rättsväsendet är bekanta med. Den mycket låga siffran hatbrott med transfobiska motiv beror med största sannolikhet bland annat just på denna bristande kunskap. Ofta blandas könsidentitet och könsuttryck ihop med sexuell läggning, men dessa olika egenskaper hos en människa har ingenting med varandra att göra. I gruppen transpersoner ingår bland annat transsexuella (som identifierar sig såsom tillhörande det motsatta könet och ofta vill förändra sin kropp så att den bättre överensstämmer med identiteten), transvestiter (som till exempel klär sig med det motsatta könets kläder) och andra personer som har en könsidentitet eller ett könsuttryck som skiljer sig från den som vore väntad vid en jämförelse med det kön som registrerades vid personens födsel. Straffskärpningsregeln finns för att tydligt signalera att samhället ser extra allvarligt på brott som offret utsatts för på grund av någon personlig egenskap. Sådana brott kan i förlängningen sägas hota själva grunden för det demokratiska samhället. I den diskrimineringslag som trädde i kraft är en av de nya diskrimineringsgrunderna könsöverskridande identitet eller uttryck där alla transpersoner utom transsexuella ingår. Diskriminering av transsexuella behandlas lagtekniskt under diskrimineringsgrunden kön. var pådrivande bakom införandet av den nya diskrimineringsgrunden då vi anser att transpersoner är utsatta för fördomar och andra människors okunskap på ett sätt som kan föranleda trakasserier och annat missgynnande. Jag anser i linje med detta att också hatbrottslagstiftningen bör förtydligas så att skyddet för transpersoner och rättssäkerheten i tillämpningen av straffskärpningsparagrafen förbättras. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02Ju367 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avgiften till Brottsofferfonden. blir den som döms i en svensk tingsrätt för ett brott där fängelse ingår i straffskalan skyldig att erlägga till Brottsofferfonden som förvaltas av . Fonden används till att stödja olika projekt med brottsofferstödjande inriktning, vittnesstödsverksamheten vid landets alla tingsrätter som är beslutad av regeringen samt forskning inom det viktimologiska området. Brottsofferfonden finansieras huvudsakligen av personer som begått brott. Varje dömd person ska betala en avgift på , om brottet kan straffas med fängelse. Summan har varit . De som avtjänar sitt straff i form av intensivövervakning med fotboja betalar en avgift på per dag, upp till högst . Därutöver är fonden öppen för gåvor från privatpersoner, företag och organisationer. Fokus på det brottsofferstödjande arbetet har blivit skarpare, vilket är nödvändigt då det finns få ställen för den brottsutsatte att söka stöd. Konsekvenserna av brott är långt större än vad man vid första anblicken kan ana. Ett väpnat rån på arbetsplatsen kan sätta spår för livet och innebär inte sällan att den personen inte kan återgå till liknande arbete, vilket riskerar att bli en dryg kostnad för samhället. Den som kör för fort riskerar att få betala böter på . Att den som utsatt andra för brott ska ansvara för att rehabiliteringen av dessa personer blir så kvalificerad som möjligt måste anses högst rimligt. Lagen om Brottsofferfonden trädde i kraft . Avgiften bestämdes då till . Avgiften höjdes till genom en lagändring 1999. I betänkandet Lätt att göra rätt (SOU 2010:1) föreslås att avgiften till Brottsofferfonden höjs till . Vi anser att detta inte är tillräckligt utan vill att avgiften till Brottsofferfonden i samband med dom där fängelse ingår i straffskalan ska fördubblas till . Skånberg (KD)
mot · GZ02Ju368 · 2011-10-05 00:00:00 — Förbud mot sexuellt umgänge med underåriga elever tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra ett generellt förbud för lärare att ha sexuellt umgänge med underåriga elever i åldern . 1984 avskaffade en förhållandevis knapp majoritet av (186 röster mot 133) det generella straffbudet för lärare att ha sexuellt umgänge med s.k. underåriga elever, dvs. elever i åldern . avskaffades också det allmänna förbudet mot att sexuellt utnyttja underårigs beroendeställning. Tunga remissinstanser som t.ex. Riksåklagaren, , Hovrätten för västra , , , , och Föreningen motsatte sig avskaffandet av förbudet mot sexuellt umgänge mellan lärare och elev, bland annat därför att ett sådant sexuellt förhållande är helt oförenligt med lärarens uppgift att vara opartisk i sin betygsättning och bedömning av eleverna och i sitt förhållande till dem. I sexualbrottslagen införs dock en bestämmelse om att den som sexuellt utnyttjar en person i beroendeställning döms till fängelse i högst . Detta är dock inte tillräckligt, anser jag. Det är orimligt att som lagstiftande organ sänder ut olika signaler, vilket blir följden när man på olika sätt motverkar sexuellt utnyttjande av barn och ungdomar även när utnyttjandet försiggår i utlandet men låter det vara tillåtet med sexuellt umgänge mellan lärare och underåriga elever. Skånberg (KD)
mot · GZ02Ju369 · 2011-10-04 00:00:00 — begär att regeringen lämnar förslag till skärpning av lagen om straff för vissa trafikbrott i enlighet med vad som anförs i motionen. Rattfylleri bör bedömas som grov vårdslöshet i trafik. dödades 270 människor i trafiken, en minskning från föregående år då 358 dödades. Förklaringarna tros vara säkrare vägar, med vajerräcken, säkrare bilar och sänkt genomsnittshastighet. Men fortfarande orsakas en stor del av skadorna i trafiken av att fordonsförarna har varit alkoholpåverkade. var det vanligt att den som i samband med rattfylleribrott gjorde sig skyldig till vårdslöshet i trafik blev åtalad för båda brotten. Åklagarna har emellertid alltmer övergått till att åtala enbart för rattfylleribrottet. Den s k nollvisionen var ett nytt sätt att tänka när det gäller trafiksäkerhet för att ingen skall dödas eller skadas allvarligt i trafiken. Ett sådant tankesätt bör involvera och engagera alla människor. Statsmakterna har tidigare markerat sin inställning till rattfylleri genom att sänka gränsen för straffbarhet från 0,5 till . Med tanke på alla människor som dödas och skadas i trafiken på grund av alkohol finns det för statsmakterna anledning att vara konsekventa och ändra lagen om straff för vissa trafikbrott så att rattfylleri alltid skall anses som grov vårdslöshet i trafik även om någon trafikolycka inte har inträffat. Skånberg (KD)
mot · GZ02Ju370 · 2011-10-04 00:00:00 — Stöd till misshandlade personer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur misshandlade kvinnor, barn och unga ska kunna erbjudas stöd för att våga anmäla brott. Vi hör ofta uppgifter om kvinnor, barn och unga som lever i förhållanden där det förekommer missbruk, hot, våldtäkt, psykisk och fysik misshandel. Den som lever i en sådan situation kan uppleva sig förlamad och sakna kraft att göra något åt sin situation. Inte få lider också av psykiska problem som sätter ned förmågan att agera självständigt. Det omgivande samhället har naturligtvis ett stort ansvar att inte bara se på när övergrepp förekommer utan vi måste alla ta ansvar för att göra vårt för att förhindra det mänskliga lidandet också då det sker innanför hemmets fyra väggar. Att visa civilkurage och agera kan leda till besvärliga situationer men det finns inget alternativ. Alla nivåer i samhället såsom enskilda personer, staten, kommuner, landsting samt hela det civila samhället måste gemensamt agera för att erbjuda allt tänkbart stöd så att dessa personer vågar och orkar anmäla förövaren, och vågar vittna om övergreppen. Det kan handla om ekonomiskt, socialt och personellt stöd innan, under och efter en rättsprocess. Jag yrkar att regeringen tillsätter en utredning för att se vad samhället ytterligare kan göra för att underlätta för personer som upplever misshandel, hot och övergrepp att våga anmäla brott. Skånberg (KD)
mot · GZ02Ju372 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en etablering av en polisutbildning i . har fler poliser än och regeringen har uppfyllt vallöftet från valet om att öka antalet poliser till 20 000. Totalt har det skett en ökning med fler än 2 800 poliser. Polisutbildningen har utretts och regeringen har aviserat att det kommer en proposition angående den framtida polisutbildningen. Frågan bereds fortfarande. Polisutbildningen kommer då förmodligen att utformas som en högskoleutbildning. Vi vill lyfta fram och som lokaliseringsort för en ny polisutbildning. Det geografiska läget, kompetensen och den utvecklade samverkan mellan kommunen och högskolan, samt Försvarsmakten som redan finns i , ger goda förutsättningar för en väl fungerande och modern polisutbildning. Här finns också Swedish Rescue Training Center, tidigare Räddningsskolan i . finns polishögskolor i , och . Det behöver bli fler. Inte minst är erfarenheten av distansutbildningar mycket god för att attrahera sökande till polisyrket. och har goda erfarenheter av detta. Förutom vikten av bästa möjliga utbildning är det för många viktigt att ha möjlighet att studera i närheten av där man redan bor. är rent geografiskt en lämplig lokaliseringsort. Det faktum att det i också finns en tradition av fruktbart samarbete mellan kommunen, myndigheter och högre utbildning förstärker bilden av som lokaliseringsort ytterligare. har redan goda erfarenheter från förberedande polisutbildning i Hjo och distansutbildning för poliser i . Inriktningen av den framtida polisutbildningen bör spegla och stödja den alltmer komplicerade yrkesroll som polisyrket utvecklats till. Den samlade kompetensen inom informationsteknik som finns vid , liksom den breda erfarenheten av tvärvetenskapliga utbildningar där informationsteknik integreras med andra ämnesområden, ger goda förutsättningar för att skapa en polisutbildning med en tydlig informationsteknisk profil. uppfyller även i övrigt de förutsättningar som borde komma i fråga för en etablering av en ny polisutbildning. Det finns bland annat militära myndigheter och utmärkta övningsfält med skjut- och sprängplatser i både och . Polisens hundutbildning med mera läggs i med omnejd. I finns , , där mångårig kompetens om djurens välfärd finns. har dessutom mycket goda kommunikationer åt olika håll, vilket är en väldigt viktig aspekt.
mot · GZ02Ju380 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skyldighet för den myndighet som regeringen bestämmer att föra statistik i vårdnadsmål. finns det ingen sammanhållen statistik för jämställdhet i vårdnadstvister. Tillförlitlig statistik är ett nödvändigt redskap som dels underlättar reflektion, dels ger en fingervisning om hur rättssäkert vårt domstolsväsende är. Det har argumenterats att gemensam vårdnad torde vara det bästa för barnet. Det har även argumenterats för att män och kvinnor är lika goda vårdnadshavare. Rimligen borde det därför i första hand vara en överhängande del tvister i vårdnadsmål som utmynnar i en dom om gemensam vårdnad. I andra hand borde fördelningen av män respektive kvinnor som får ensam vårdnad vara lika. Jag misstänker, med anledning av missförhållandena i , att så inte är fallet. Domstolarna har centrala register över handlagda mål, parter och domslut. som tillsynsmyndighet borde kunna sammanställa, , statistik län för län över hur fördelningen ser ut i avgjorda mål. Regeringen bör därför ge i uppdrag att fortlöpande föra statistik som, liksom SCB:s, är tillgänglig för envar som önskar via dess hemsida. Det kommer förvisso alltid finnas faktorer i det enskilda fallet som avgör till den enes eller den andres fördel, men om statistiken utvisar ett för högt utfall åt det ena eller andra hållet är det ett varningstecken på att något måste göras när det gäller arbetet på familjerätterna eller i domstolarna. En sammanhållen statistik underlättar även för enskilda medborgare att kunna följa huruvida domstolarna och i förlängningen familjerätterna i deras län verkligen inte har förutfattade meningar om vilket kön som är mest lämpligt att agera som vårdnadshavare.
mot · GZ02Ju381 · 2011-10-04 00:00:00 — Oövervakade besök på anstalter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inskränka rätten till oövervakade besök på anstalter. Beslag av narkotika på svenska anstalter har ökat enligt de senaste rapporterna. Trots detta kvarstår stora problem då tillgången på narkotika, enligt vissa källor, är i stort sett är obegränsad. Den mängd man lyckas få tag på torde ändå anses som liten med tanke på att problemet kvarstår i mycket hög utsträckning. Detta leder lätt till att vissa på anstalter och häkten kan styra över andra interner i det att man kräver lydnad och lojalitet med å ena sidan risk för misshandel om missförhållandena avslöjas och med belöning i form av tillgång till narkotika å andra sidan. Problemen är således både att säkerheten på anstalterna kan ifrågasättas och bromsar arbetet med rehabilitering och motivering för drogfrihet. Vi anser det vara glädjande att beslag av narkotika ökat och vill gärna medverka till ett ökat arbete för att minska drogerna på våra anstalter. I strävan att få ner drogmissbruk och kriminaliteten i landet måste man därför ta detta problem med våra fängelser och häkten på största allvar. Besöksrummen är en av de uppenbara vägarna för narkotika och andra otillåtna varor att kunna lämnas över till den intagne. Vi anser därför att obevakade besöksrum ska ifrågasättas med tanke på de problem som kvarstår på våra svenska anstalter. Nackdelen med bevakade besöksrum kan vara att dessa är resurskrävande samt att personal kan anse det vara besvärande att tvingas lyssna till intima samtal och annat av privat karaktär. Ett sätt att komma förbi detta är att inrätta besöksrum där fysisk kontakt är omöjlig, t.ex. genom att inrätta en glasruta mellan besökare och den intagne. Vid denna bedömning måste det vägas vems/vilkas intressen som är tyngst. De samhällsproblem och kostnader som droger utgör, och därvid skapa incitament som möjliggör minsta möjliga skada på lång sikt, eller den intagnes rätt att få umgås helt fritt och oövervakat med vem han vill. Ur ett samhällsperspektiv anser vi att individens eget behov av närkontakt bör få stå tillbaka man är frihetsberövad för brott.
mot · GZ02Ju386 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Kriminalvården ska förändra registreringen av medborgarskap hos intagna i sin statistik. Det är av allra största vikt att den statistik som förs av myndigheter är relevant och inte missvisande. När det gäller Kriminalvårdens statistik av etnicitet/medborgarskap över intagna interner finns det vissa tveksamheter som behöver rätas ut. En person med enbart utländskt medborgarskap redovisas i Kriminalvårdens statistik som utländsk medborgare. Detsamma gäller för en person med enbart svenskt medborgarskap. I och med att från tillåter dubbla medborgarskap har det uppstått tveksamheter när det gäller Kriminalvårdens statistik över intagna interner. Enligt egen årsredovisning redovisas alla personer med dubbelt medborgarskap som svenska medborgare, trots att de i vissa fall kan inneha upp till fyra medborgarskap enligt Kriminalvården. För att lagstiftare och myndigheter skall få adekvata statistikunderlag bör därför en tredje grupp införas i Kriminalvårdens statistik, nämligen en grupp för personer med svenskt och annat medborgarskap. Därmed skulle det i Kriminalvårdens statistik finnas tre grupper istället för två, nämligen enbart svenska medborgare, enbart utländska medborgare samt personer med flerdubbelt medborgarskap. Detta skulle utan tvekan ge en klarare bild och trovärdigare statistik över hur situationen ser ut i våra fängelser och förbättra beslutsunderlagen för myndigheter och lagstiftare.
mot · GZ02Ju387 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över bestämmelsen om hets mot folkgrupp i 16 kap. 8 § (1962:700) med syfte att säkerställa att även svenskar skyddas av lagen. Uppfattningen att alla medborgare skall vara lika inför lagen och att ingen skall behöva utstå diskriminering på grund av sin börd eller etniska tillhörighet är en allmänt erkänd princip i den svenska samhällsdebatten. I realiteten finns dock flera exempel på lagstiftning som gör skillnad mellan svenska medborgare på basis av deras etniska tillhörighet. Ett sådant exempel är bestämmelsen om hets mot folkgrupp i 16 kap. 8 § (1962:700). Med anledning av en anmälan mot en insändare i tidningen i , innehållande grovt nedsättande påståenden om så kallade ursvenskar, skriver Justitiekanslern följande i ett utlåtande från 2003-11-05: Syftet vid tillkomsten av straffstadgandet om hets mot folkgrupp var att tillförsäkra minoritetsgrupper av skilda sammansättningar och bekännare av olika trosuppfattningar ett rättsskydd. Det fallet att någon uttrycker kritik mot svenskar torde inte ha varit avsett att träffas av straffstadgandet. Redan på grund av vad som har sagts kan innehållet i insändaren inte anses utgöra hets mot folkgrupp. Att undanta en utpekad grupp ifrån det skydd som lagstiftningen om hets mot folkgrupp innebär anser vi vara ett oacceptabelt uttryck för diskriminering. Skrivelsen bör således ses över i syfte att säkerställa att även svenskar skall skyddas av lagen.
mot · GZ02Ju392 · 2011-10-03 00:00:00 — Statlig garanti för skadestånd till brottsoffer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett system där staten betalar ut utdömda skadestånd till brottsoffret efter att domen vunnit laga kraft och där staten därefter kräver in beloppet från gärningsmannen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda i vilken grad brottsoffer får det utdömda skadeståndet utbetalt. Det svenska systemet för utbetalning av skadestånd till brottsoffer måste förbättras omgående. I SOU 10:1 föreslås förändringar som ska göra det lättare för de gärningspersoner som vill betala sitt skadestånd till offret. Detta räcker dock inte. kan en person som döms för ett brott också dömas till att betala skadestånd till brottsoffret. Problemet är att brottsoffret själv, med hjälp, måste kräva gärningsmannen på det utdömda beloppet. Om gärningsmannen inte betalar ska offret vända sig till sitt försäkringsbolag i ett försök att få ersättning. Fungerar inte detta ska brottsoffret själv ta kontakt med . Här ska offret skriftligen ansöka om att få det som kallas brottsskadeersättning och som kan skilja sig från det skadestånd personen i fråga blivit tilldömd. Denna procedur, där offret återigen måste förklara sig och vädja till den person som åsamkat skadan att betala det utdömda skadeståndet, är en ytterligare förnedring och ett ifrågasättande av offret. Dessutom är denna process inte ens en garanti för att offret får den ersättning som en domstol en gång beslutat. vill istället se ett system där staten betalar ut det utdömda skadeståndet till brottsoffret och därefter kräver in pengarna från gärningsmannen. Det skulle alltså innebära att offret efter det att domen vunnit laga kraft får sitt skadestånd som staten tar hand om den vidare behandlingen och kontakten med gärningsmannen, som sig bör i en rättsstat. Dessa förändringar skulle minska frustrationen och det onödiga lidande som åsamkas ett offer på grund av dagens system för skadeståndsutbetalningar. Istället kan ett offer fokusera på att läka de sår, fysiska och psykiska, som brottet medfört. Det borde ligga i samhällets intresse med detta förhållningssätt där staten tar ansvar i hela rättsprocessen, vilket vi menar att skadeståndsutbetalningen är en del av. Det är också så att varken , Kronofogden, försäkringsbolag eller kunde inkomma med statistik över hur många som inte fick ut sitt skadestånd eller bara delar av det. I SOU 10:1 konstateras det också att det saknas statistik över hur vanligt det är med brottsskadestånd och hur vanligt det är att skadeståndsskyldiga vill betala sina brottsskadestånd. Uppgifter från enligt SOU visar att lite av en grupp skadeståndsskyldiga betalade utan att behövde vidta några verkställighetsåtgärder. Vad som här framgår är att det bör tillsättas en utredning för att avgöra i vilken utsträckning skadestånden verkligen betalas ut, hur stor del som betalas ut samt för att ta fram annan relaterad statistik av intresse.
mot · GZ02Ju393 · 2011-10-03 00:00:00 — Offentligt register över dömda pedofiler tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett offentligt register över dömda pedofiler med hög återfallsrisk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett offentligt register över flerfaldigt dömda våldtäktsmän. Till skydd för medborgarna bör ett offentligt register över dömda pedofiler som bedöms ha hög återfallsrisk samt över flerfaldigt dömda våldtäktsmän inrättas. För alla föräldrar ska möjligheten finnas att via detta register få information om dessa gärningsmän bor i ens närområde samt om någon väljer att flytta in i området. Det finns flera exempel på länder med liknande register, t.ex. , och . I dessa länder har man insett värdet av att värna om de laglydiga medborgarnas rätt till trygghet och frihet. Vi anser att nolltolerans mot den eskalerande sexualbrottsvågen i är av största vikt för att skydda våra barn och kvinnor, de som är mest utsatta för denna typ av brottslighet. Ett register har även en preventiv verkan i det att barnfamiljer kan välja att inte bosätta sig i ett område där en dömd sexualbrottsling bor; dessutom kommer den dömda brottslingen att känna att det finns en kontrollfunktion, något som har en avhållande effekt. De uppgifter om gärningsmännen som kommer att ingå i registret omfattas redan av offentlighetsprincipen då domar i regel är offentliga allmänna handlingar. Registret är ett effektivt sätt för vanliga människor att få tillgång till dessa uppgifter. Antalet anmälningar om sexualbrott har femdubblats , vilket är ett tecken på att antalet faktiska sexualbrott har ökat men även på att toleransen för dessa handlingar har minskat till följd av ett annat samhällsklimat. Det är viktigt att lagstiftningen är i samklang med den allmänna rättsuppfattningen och att samhället har ett intresse och en skyldighet att skydda allmänheten mot denna typ av brottslighet.