ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Fi285 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över lagen om offentlig upphandling i syfte att förenkla och förtydliga regelverket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad kunskapsspridning vad gäller lagen om offentlig upphandling. I upphandlas det för . Det är stora summor och om de används rätt kan de vara pådrivande för ny teknik och företagsutveckling. Tyvärr råder det numera en stor rättsosäkerhet inom ramen för och många upphandlingar överklagas. Diskussionen om våra livsmedel i skolor och inom andra offentliga verksamheter är ständigt pågående och här kan den offentliga upphandlingen spela en stor roll genom att möjliggöra för landets kommuner att kunna ställa rättmätigt höga krav på produktionen av de livsmedel som upphandlas offentligt. Expertorgan som säger att det går att ställa högre krav på offentlig upphandling och se till att annat än bara lägsta pris kommer ifråga för upphandlingen. ger sammanfattningen från på djurskydd vid offentlig upphandling rättspraxis och slutsatser inga tydliga besked utan slutsatsen är att kommuner och landsting i sina upphandlingar i stort sett endast kan kräva att EU:s miniminivå uppnås. Tolkningen av slutsats innebär att svenska offentliga upphandlare inte har någon möjlighet att uppfylla sina medborgares önskemål om att animaliska livsmedel ska komma från djur som har haft ett drägligt liv. Det behöver ju inte vara så att djuren fötts upp i , utan de kan också komma från djurvälfärdskoncept i andra länder. De verkar helt ha missat sambandet mellan djurskydd, djurhälsa och antibiotikaresistens, d v s hållbar produktion. har en av världens hårdaste lagstiftningar för djuromsorg. De hårda reglerna och vidhängande kontroller har ett brett stöd bland konsumenter och producenter. Vi vill alla att djuren ska ha det bra. Ett sätt att driva utvecklingen framåt kan vara att ge svenska kommuner och landsting chansen att bestämma över de livsmedel som serveras till våra skolbarn och äldre inom vård och omsorg. Kommunernas upphandlare ska kunna kräva att den mat de köper produceras enligt högt ställda djurskydds- och miljökrav, som ligger i nivå med den svenska lagstiftningen. De ska kunna vara säkra på att livsmedlen kontrolleras för såväl salmonella som antibiotika. Dagens rättsosäkerhet visar på behovet av tydligare regler och ökad kunskap bland upphandlingsansvariga. Det visar också att det behövs en tydlig politisk vilja att förbättra för såväl medborgare som producenter. Det visar också att det behövs en noggrann översyn av dagens regelverk för att tydliggöra LOU:s möjligheter och begränsningar. I den översynen bör man även se över möjligheten att ge i uppdrag att utbilda och sprida kunskap om regelverket och ge råd samt stöd till upphandlande myndigheter, allt för att få lagen om offentlig upphandling att fungera som det verktyg det är tänkt som.
mot · GZ02Fi288 · 2011-10-03 00:00:00 — Förbättrat skydd för småföretag mot bedragare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förändring i kreditupplysningslagen så att företag ges en möjlighet att kunna bemöta ett felaktigt krav som lämnats in till innan en uppgift får publiceras. Den kriminella verksamhet som går under benämningen bluffakturor omsätter enligt beräkningar från . De som bedriver dessa systematiserade bedrägerier skapar vanligen en fasad med företagsnamn eller publikationer som är förvillande lika etablerade och seriösa företag. Dessa registrerade företag har normalt en kort livslängd; de namn som står registrerade som ansvariga för verksamheten utgörs av s.k. målvakter, personer som inte har någon egentlig koppling till den kriminella verksamheten utan bara lånat ut sitt namn mot en låg ersättning. Tyvärr så missbrukar dessa kriminella verksamheter även det legala systemet som ett stöd för den brottsliga verksamheten. Exempelvis så skickar man en faktura till ett seriöst företag. Fakturan kan vara en begäran om ersättning för något som aldrig levererats eller överhuvudtaget aldrig beställts. När företaget som drabbats inte vill betala så hotar man med indrivning och gör det. Små företag drabbas oproportionerligt hårdare än stora företag: dels så är beloppen av större betydelse för ett litet företag, dels har man svårare att hävda sin rätt eftersom man i regel inte har tillgång till juridiskt stöd i samma omfattning som ett stort företag. När det lilla företaget inte vill betala så hotar bedragarna med indrivning; betalar man inte så utnyttjar det kriminella företaget kronofogden. Även om det drabbade företaget kan hävda sin rätt efter att ansökan lämnats in till kronofogden så skadas offren i och med att kreditupplysningsföretagen publicerar uppgifterna som inkommit till kronofogden. För ett litet företag kan det vara förödande att utan anledning hamna på en lista över dåliga betalare. Det kan skada företagets möjligheter till krediter men även andra affärsrelationer. Detta känner bedragarna till och nyttjar i utpressningssyfte. Många drabbade väljer i det läget att betala bedragaren. Fysiska personer har ett skydd i kreditupplysningslagen för att undvika att de onödigtvis publiceras. Regeringen bör således överväga att se över kreditupplysningslagen.
mot · GZ02Fi289 · 2011-10-05 00:00:00 — Belysning i statliga fastigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa krav på inventering av samtliga statliga lokaler och fastigheter samt byta ut den belysning där besparingspotentialen visar sig vara av energikostnaden. Den tekniska utvecklingen inom belysningsområdet har varit framgångsrik sett till energieffektivisering. Jämfört med är dagens lysrör och armaturer mer energieffektiva. Lägger vi till innovationer som dagsljusavkänning, närvarostyrning, dimbara lysrör med mera så närmar vi oss en 80-procentig nivå av effektivare belysningsteknik. Med en modern belysningsanläggning kan elkostnaderna ofta minskas . Och med tanke på att av den totala elkonsumtionen går till belysning finns det både pengar och koldioxidutsläpp att spara in på. Men den nya tekniken används inte i tillräckligt stor utsträckning, varför man går miste om stora energibesparingar. Detta är inte miljömässigt försvarbart om vi ska uppnå satta miljömål. Staten bör i denna fråga agera föregångare. Modern belysningsarmatur är alltså effektivare än den som är och tidigare. Trots detta hänger föråldrad belysning kvar i många offentliga miljöer som skolor, sporthallar och äldreboenden. Detta gäller inte minst statens egna fastigheter. Även byggnader på har många lokaler där belysningen är av den omoderna och högförbrukande sorten. I syfte att leda utvecklingen för kommuner, landsting och privata sektor bör staten inventera samtliga statliga lokaler och fastigheter samt byta ut den föråldrade belysning där besparingspotentialen visar sig vara av energikostnaden. Per Åsling (C)
mot · GZ02Fi292 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en obligatorisk utmaningsrätt för kommuner och landsting. Konkurrens främjar kvalitet. finns det många exempel på kommunalt drivna och landstingsdrivna verksamheter som skulle kunna drivas bättre av privata entreprenörer. Att låta en verksamhet drivas av privata aktörer, med drivkraft och brinnande intresse för verksamheten, skulle gynna både verksamheten och medborgarna. kan privata aktörer med drivkraft sköta verksamheten minst lika bra eller bättre än kommunerna och landstingen själva. I samband med införandet av lagen om valfrihetssystem har små och medelstora företag fått utökade möjligheter att konkurrera om utförandet av välfärdstjänster. Detta bör utvidgas till samtliga verksamheter. Huvudprincipen med utmaningsrätt är att den som vill driva en verksamhet åt kommunen på entreprenad har rätt att utmana den kommunala verksamheten och rikta ett önskemål till kommunen om att en del av kommunens verksamhet ska drivas av den privata entreprenören. Det är dock upp till varje kommun att själv bestämma huruvida utmaningsrätt ska införas i kommunen eller inte. Utmaningsrätten omfattar inte heller kommunalt drivna och landstingsdrivna bolag. är det 38 kommuner och ett landsting som har infört utmaningsrätt. är den kommun som har fått in flest utmaningar och även en av de kommuner som marknadsför möjligheten att utmana verksamhet bäst. Om alla kommuner hade obligatorisk utmaningsrätt skulle marknadsföringen mellan kommunerna inte behöva skilja sig åt i landet. är kännedomen om utmaningsrätten begränsad hos privata entreprenörer, mycket beroende på att kommunerna själva väljer hur de vill marknadsföra utmanarrätten. Syftet som utmaningsrätten fyller är att bästa tänkbara tjänst ska tillhandahållas av bästa leverantör. Det är kvaliteten som är i fokus, inte tillhandahållaren. Därför bör en ny modell för utmaningsrätten skapas så att det blir obligatoriskt för kommuner och landsting att införa utmaningsrätt och att privata aktörer kan få möjlighet att utmana även kommunalt drivna och landstingsdrivna bolag och verksamheter. i (M)
mot · GZ02Fi294 · 2011-10-03 00:00:00 — Förbud mot kommunala avknoppningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förbud mot kommunala avknoppningar av skolor och förskolor. Efter att de senaste reformerna inom skolväsendet trätt i kraft har så kallade avknoppningar av den kommunala skolan skett där kommunala skolor och förskolor sålts till underpriser.1 Exempel på detta är försäljningen av Tibble gymnasium i , en skola med över 1 000 elever, som såldes för till Tibble Fristående Gymnasium, som ägs av skolans rektor och en lärare. Inte nog med att skolan såldes till ett underpris långt under marknadsvärdet, den såldes trots omfattande protester från lärare, föräldrar och elever. En affär som dessutom förklarats olaglig av kammarrätten som menar att försäljningen strider mot kommunallagen. Ett annat exempel är när kommunledningen i valde att sälja tre skolor och tre förskolor till personalen i ett nybildat företag för rekordlåga . Frågan om valfrihet och konkurrens får inte bli ett självändamål, vilket tycks vara fallet vid ovan nämnda avknoppningar. I stället borde mer fokus läggas på hur vi höjer den svenska skolans resultat och hur vi ökar likvärdigheten. Vidare menar vi att det inte bara är förkastligt att en kommun gynnar enskilda genom att sälja ut egendom till underpris utan upphandling, utan även orationellt och oetiskt. Vi menar därför att det i lag skall införas ett förbud mot så kallade kommunala avknoppningar. Avknoppning som begrepp är något otydligt, men innebär på skolans område i korthet att en skola eller förskola överlåts till personalen i ett riktat erbjudande, utan konkurrens och utan transparens. Personalen driver den sedan vidare i samma lokaler, ofta med liten eller ingen förändring av själva skolverksamheten som sådan.
mot · GZ02Fi299 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vinstutdelning i offentligt finansierade välfärdsverksamheter. För oss socialdemokrater är inte välfärdsområdet en marknad där privata vinstintressen ska vara styrande. Erfarenhet från andra länder visar att sådana system är dyra, orättvisa och ineffektiva. När vinstintresset får styra inom välfärdens verksamheter är risken uppenbar att människor delas upp i mer respektive mindre lönsamma patienter, i mer eller mindre önskvärda elever. Dessutom ökar risken för att den som kan betala väl för sig får bättre tillgång till tjänsterna än de som är mer resurssvaga. Vår gemensamma och generella välfärd ska vara till för alla, på lika villkor. Det finns stötande exempel på omfattande vinstuttag från offentligt finansierade välfärdsverksamheter som skett till priset av dumpad kvalitet eller uppsagd personal. Det visar att den politiska kvalitetskontrollen inte fungerar. Detta vill vi socialdemokrater ändra på. Det finns stora behov av kvalitetsförstärkningar inom välfärden. Vi socialdemokrater anser att skattepengar avsedda för välfärden ska användas för kvalitetshöjning inom välfärdssektorn inte till vinstuttag. Det är orimligt att enskilda företag ska kunna profitera på välfärdens verksamheter genom låg kvalitet eller outbildad personal. Vi menar att det är angeläget att alltid sträva efter en god kostnadseffektivitet för att få ut mesta möjliga av varje skattekrona. har alternativa utförare gått i bräschen och visat att det går att få ut mer för pengarna. Det är bra eftersom det skapar utrymme för kvalitetshöjning och kan tjäna som goda exempel. Vi socialdemokrater kan aldrig acceptera att privata ägare tar ut stora vinster genom att göra avkall på kvaliteten inom välfärden eller genom att välja bort de medborgare som är minst lönsamma. För att säkerställa att gemensamma resurser verkligen används för att förbättra kvaliteten krävs högre kvalitetskrav på alla utförare inom den offentligt finansierade välfärden liksom att medborgarna ges rätt till god insyn i verksamheten. Goda anställningsvillkor med kollektivavtal, meddelarskydd för personalen och deltagande i gemensamma utvärderingar och kvalitetsregister är andra krav som bör uppfyllas.
mot · GZ02Fi300 · 2011-10-04 00:00:00 — Miljöhänsyn vid kommunala upphandlingar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att krav på miljöhänsyn alltid ska ställas vid kommunala upphandlingar. Enligt lagen om offentlig upphandling (prop. 2006/07:128 Ny lagstiftning om offentlig upphandling och upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster) kan upphandlande myndigheter ställa krav på miljöhänsyn. Det innebär att till exempel våra kommuner har fått ett kraftfullt styrmedel i handen för att driva på en långsiktigt hållbar utveckling och en teknikutveckling som kan gynna både den kommunala sektorn och det privata näringslivet. Tyvärr är lagen formulerad försiktigt och det framgår att man kan ställa dessa krav, vilket är bra, men inte att man ska. I slutbetänkande från (Nya upphandlingsregler 2, SOU 2006:28) konstaterar utredningen att EG-rätten inte uppställer några hinder mot att införa bestämmelser som innebär att den upphandlande enheten ställer miljökrav eller sociala krav. kom 2009 med en rapport om miljöhänsyn vid offentlig upphandling. Det som diskuteras i rapporten är bland annat när miljöhänsyn i offentlig upphandling kan och bör användas som ett miljöpolitiskt styrinstrument utifrån konkurrensaspekter. Rapporten har dock inte fört sakfrågan framåt. bör vara ett föregångsland och kräva att miljöhänsyn ska ingå vid varje upphandling. Regelverket bör vara tydligt och inte lämna något tvivel om att en upphandlande myndighet, till exempel en kommun, ska ha med miljöhänsyn som krav vid en upphandling. Kraven ska dessutom inte bara gälla de färdiga produkterna eller tjänsterna utan även miljöeffekterna under hela upphandlingskedjan. På detta sätt är offentliga myndigheter, till exempel kommunerna, med om att driva på en teknisk utveckling och skapa konkurrenskraft.
mot · GZ02Fi301 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inkassoföretags faktureringar. Konsumenter har som regel en nackdel gentemot inkassoföretag i och med den legitimitet inkassoföretagen äger i rätten att driva in förfallna skulder. Systemet som sådant är naturligtvis legitimt i sig men skulle kunna göras mer överskådligt och generellt, och man skulle kunna utöka möjligheten att betalningar sker genom att kräva att inkassoföretagen alltid måste ställa ut fakturor till sista betalningsdatum. Detta borde dessutom kombineras med att inkassokravet måste vara konsumenten tillhanda efter utställd faktura samt att bevisbördan för detsamma läggs på indrivaren. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · GZ02Fi302 · 2011-10-05 00:00:00 — Undanträngningseffekt med utländska telefonister tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en lag om förbud för svenska myndigheter att handla upp telefonisttjänster utanför som bättre kan upphandlas i . Svenska myndigheter har i vissa fall upphandlat tjänster som till exempel telefonisttjänster i låglöneländer. GP skriver om hur färdtjänst ska dirigeras från . I ovanstående exempel uppstår kvalitetsproblem beroende på språkproblem och bristande lokalkännedom. Kvalitetsproblemen kan antas vara generella i de flesta liknande fall. Ett annat oönskat problem är undanträngningseffekten då svenska arbetssökande inte får dessa jobb. Upphandlande myndighet tjänar pengar men inte den svenska samhällsekonomin. Det är rimligt att en reglering av detta utreds.
mot · GZ02Fi304 · 2011-10-05 00:00:00 — Hållbar utveckling genom inköp av ny it tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krav på energieffektivisering i samband med upphandling samt om rådgivning i fråga om it för både det som benämns hårdvara och det som benämns mjukvara. lever vi på ett sätt där möten med våra vänner, våra affärskontakter och vårt informationsutbyte till allt större del sker genom datatrafik såsom bland annat internet. Det är mycket som är positivt med den här utvecklingen och det blir allt svårare att tänka sig att vi inte skulle kunna använda oss av den här tekniken. Men utvecklingen av internet och datatrafik påverkar utvecklingen och även hur vi använder energi. Även om det finns fantastiska möjligheter finns det också, som så ofta, negativa effekter. I den här motionen tar jag upp vissa problem med den alltmer ökande energiförbrukningen i samband med it och datatrafik. Utvecklingen inom it-området går fort. Datatrafiken ersätter och kan komma att ersätta mer av onödiga transporter. Utvecklingen i den riktningen är positiv. Men det dyker även upp alarmerande information och rapporter om hur mycket energi dagens datatrafik konsumerar, och det uppstår problem med miljöfarliga komponenter samt ökat elektronikskrot, med det ständiga teknikutbytet. Ofta byts hårdvaran ut när det egentligen är mjukvaran som bidrar med det nya. Ur miljösynpunkt har mjukvaran inte fått samma uppmärksamhet som hårdvaran, men genom innovativ programvara är det även möjligt att här minska energiåtgången. Även om det är så att mycket av elektronisk utrustning görs allt mer energieffektiv, och att en del av miljöfarliga komponenter tas bort, verkar inte den här utvecklingen ske parallellt med själva teknikens framsteg. Den offentliga sektorn handlar upp varor och tjänster för . En del av detta är teknikupphandling. Genom den offentliga upphandlingen finns stora möjligheter att påverka teknikutvecklingen. Enligt uppgifter står it-användningen för av elanvändningen i svenska kontorsbyggnader. används energikrav vid inköp för it- och kontorsutrustning, bland annat något som heter Energy Star-märkningen. Trots detta finns det sannolikt mer att göra för att minska energiåtgången, då det ändock är så att it-produkter och datatrafiken dessutom ständigt ökar. Det bör vara en självklarhet att använda sig av upphandlingskriterier vid inköp av it-utrustning inom offentlig verksamhet. Men det bör också aktivt ske en utveckling som bidrar till att hela samhället ser vikten av att endast använda den ur energi-, miljö- och klimatsynpunkt bästa teknikutrustningen. Rådgivning runt it-påverkan bör också vara en självklar del av energirådgivningen inom kommuner.
mot · GZ02Fi306 · 2011-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner anvisar till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 4 utöver vad regeringen föreslagit för eller således 89 . Vi sänker avsättningen till kommunerna till följd av kommunernas minskade kostnader som ett resultat av minskad invandring. Tillika kompenserar vi staten då grundavdraget avskaffas i och med att jobbskatteavdragen omfattar även inkomst av pension . låter vi dock staten kompensera kommunerna som ett resultat av det förhöjda grundavdraget på . Vi kompenserar även kommunerna generellt på så vis att det finansiella sparandet i kommunsektorn inte understiger regeringens förslag.
mot · GZ02Fi308 · 2011-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhälllsekonomi och finansförvaltning anvisar till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 1 utöver vad regeringen föreslagit för eller således 14 . Vi ökar anslagen till jämte myndighetens hemställan. Övriga anslag hänför sig till den arbetsgivaravgiftsreform partiet förespråkar, som sänker arbetsgivaravgiften för mindre företag på bekostnad av den generella arbetsgivaravgiftssänkningen.
mot · GZ02Fi309 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa möjligheten för de svenska sparbankerna att ta in externt kapital genom s.k. sparbanksaktier. De lokala sparbankerna betyder mycket för näringslivet och utvecklingen på landsbygden och i mindre städer. Genom sin lokala prägel har sparbankerna en god förankring och tillgänglighet som är viktig vid utlåning för såväl privatpersoner som små och medelstora företag. Men inskärpningen av de så kallade III-reglerna ställer högre krav på alla banker att stärka sin kapitalbas. Detta är i grunden bra, men medför att sparbanker som inte väljer att bli aktiebolag saknar reella möjligheter att stärka kapitalbasen. Den befintliga sparbankslagen förhindrar nämligen sparbankerna att ta in externt kapital. Detta försvårar till exempel betydligt för en befintlig sparbank att expandera till närliggande orter genom att förvärva kontor från andra banker. I finns däremot en lag som möjliggör för sparbankerna att ge ut så kallade egenkapitalbevis. Dessa fungerar på samma sätt som en aktie, med det stora undantaget att väsentligen behåller det lokala huvudmannaskapet. Det norska systemet har fungerat väl sedan det infördes . Egenkapitalbevisen handlas som ett finansiellt instrument och har till och med haft en bättre snittavkastning för investerarna än Oslobörsen sedan starten, och dessutom till en lägre risk. Det är en god affär för både investerare och banker med andra ord. Statistik visar också att den stora merparten av de norska egenkapitalbevisen handlas av personer bosatta på samma ort som där banken är verksam, vilket ytterligare stärker den lokala prägeln. På samma sätt som i skulle samma system kunna införas i . Det enda som krävs är en lagändring av den svenska sparbankslagen så att den möjliggör utgivandet av särskilda sparbanksaktier. Detta skulle ge de svenska sparbankerna helt andra möjligheter till vidareutveckling och expansion än vad de har . En förändring av sparbankslagen vore inte bara bra för berörda sparbanker utan även för konkurrensen på den svenska bankmarknaden. skulle lagändringen också bidra till att det även finns starka banker utanför storstadsregionerna. Ett införande av systemet med sparbanksaktier medför inga kostnader för skattebetalarna. De få kostnader som skulle uppstå handlar om tillsyn, men detta bekostas till sin helhet av finansbranschen och belastar inte skattekollektivet. Förslaget om sparbanksaktier kräver således inga budgetändringar utan handlar helt om vilken bankmarknad vi vill se . Sparbankslagen bör ändras så att svenska sparbanker kan emittera sparbanksaktier enligt samma modell som de norska sparbankerna emitterar så kallade egenkapitalbevis. Per Åsling (C)