mot · GY02Fi11 · 2011-05-03 00:00:00 — Bilden av utvecklingen med både en permanentad arbetslöshet och ett permanentat utanförskap förstärks ytterligare av regeringens egna prognoser, där den förväntar sig ett snabbt avtagande av den kraftiga sysselsättningstillväxten efter 2012, för att efter 2015 bedömas växa mycket svagt. Dessutom förstärks denna bild ytterligare av SCB:s långtidsprognos, där den alltför låga sysselsättningsintensiteten och ett utanförskap för omkring en miljon människor förväntas kvarstå fram mot som antalet pensionärer som ska försörjas ökar med 700000. Antal 19602009 samt prognos 20102060 0 250 000 500 000 750 000 1 000 000 1 250 000 1 500 000 1 750 000 2 000 000 2 250 000 2 500 000 2 750 000 3 000 000 1960 1970 1980 1990 2000 2010 2020 2030 2040 2050 2060 Prognos Källa: (). Det ska i detta sammanhang också tilläggas att SCB i denna prognos räknat med en invandring på 70000 individer, trots de senaste årens dryga 100000 individer , vilket gör att SCB:s prognos är förhållandevis försiktig vad gäller hur snabbt arbetskraften väntas öka. Utfallet kan därför enligt vår bedömning komma att bli sämre än SCB:s prognos. 4.4En politik för att bryta utvecklingen För att bryta den negativa utvecklingen behövs ett fullständigt politiskt nytänkande. Arbetslösheten kan inte på lång sikt bekämpas med enbart skattepolitik, vilket inte minst de senaste 35 årens sysselsättningsstatistik visar. Regeringens politik för att skapa fler arbeten går i huvudsak ut på att öka utbudet på arbetskraft samt att göra det mer lönsamt att arbeta. Detta är en väg som inte är hållbar i längden. Arbetsmarknaden tvingas till att utstå ett överutbud av arbetskraft till följd av en i det närmaste fri arbetskraftsinvandring, där nära fyra femtedelar av arbetskraftsinvandrarna saknar högre utbildning. Jobbeffekten av den aviserat sänkta krogmomsen har visat sig få revideras till smått pinsamma proportioner, där kostnaden per jobb uppgår till . De fyra jobbskatteavdragen har förvisso sannolikt utökat viljan hos den arbetsföra befolkningen att ta ett arbete, men finns det en gräns för när marginalnyttan av ytterligare jobbskatteavdrag minskar.10 Tillåts nuvarande utveckling fortsätta på inslagen väg kommer det sannolikt inte vara möjligt att pressa tillbaka arbetslösheten till nivåer där i praktiken enbart friktionsarbetslöshet råder. Regeringens populistiska ekonomiska politik riskerar att tydligt urholka de förutsättningar som är nödvändiga för att skapa ett långsiktigt hållbart samhälle ur såväl ett ekonomiskt som ett socialt perspektiv. Ett alldeles för svagt ansvar tas för de strukturella åtgärder som behövs för att skapa ett långsiktigt konkurrenskraftigt land. behöver därför en politisk kursändring. analys är att en varaktigt hög sysselsättning skapas genom att stärka den svenska globala konkurrenskraften. Vi vill uppnå detta genom att upprätthålla en hög generell nivå av arbetsmarknadsmatchat humankapital, en reglerad invandring, ett gott småföretagarklimat, stabila statsfinanser, ett utbyggt trygghetssystem och en riktad, långsiktig och väl avvägd arbetsmarknadspolitik. skuggbudget är en budget för utbildning, arbete och välfärd vilket sammantaget skapar de bästa förutsättningarna för att stärka den svenska nationens ekonomiska välstånd. 5.1En rättvis och flexibel arbetsmarknad 5.1.1En ny jobbskapande politik Den borgerliga regeringens arbetsmarknadspolitik har varit ett misslyckande i såväl ekonomiskt som socialt hänseende. Genom att försämra villkoren för arbetslösa och sjuka som man genom en helt ansvarslös invandringspolitik har fyllt på utbudet av lågkvalificerad arbetskraft har man fört en konsekvent lönedumpningspolitik och förstärkt utanförskapet. Inför de stora strukturella utmaningarna på arbetsmarknaden har regeringen dock stått helt handfallen. Den turbulenta ekonomiska situationen i världen medför extra prövningar när det gäller att upprätthålla och stimulera sysselsättningen. Dels krävs kortsiktiga insatser för att inte dagens massarbetslöshet ska permanentas, dels måste stora och mer långsiktiga insatser till för att stärka svensk konkurrenskraft. Den ekonomiska politiken måste präglas av långsiktighet och effektivitet så att optimala förutsättningar för jobbtillväxt och en säkrad välfärd skapas. arbetsmarknadspolitik syftar både till att skapa trygghet och välstånd för landets arbetstagare och till att skapa förutsättningar för tillväxt och utveckling för företagen. De stora utmaningarna handlar om att minska utanförskapet genom en ansvarstagande invandringspolitik, att stimulera landets företag till att våga och vilja anställa, att vidta åtgärder för att komma till rätta med den bristande matchningen och att aktivt bekämpa ungdomsarbetslösheten och, utan att som regeringen hänfalla åt etnisk diskriminering, slipa ned trösklarna in till arbetsmarknaden. har till skillnad från regeringen konkreta förslag för att uppnå detta. 5.1.2En satsning på företagande och innovation En stor del av sysselsättningstillväxten under förra högkonjunkturen skedde bland småföretagen. Ändå valde regeringen att genomdriva en generell sänkning av arbetsgivaravgiften motsvarade per anställd och månad. tog man ifrån småföretagen schablonavdraget, den rabatt de tidigare kunde få på sina första anställda. övertygelse är att det är bland dagens småföretag som morgondagens mellanstora och stora företag finns. Därför gör vi också en satsning på småföretagandet, bl.a. genom att föreslå införande av en permanent arbetsgivaravgiftsrabatt för de tio först anställda, på bekostnad av den generella arbetsgivaravgiftssänkningen. Det är den modell vi bedömer ger flest jobb för pengarna, eftersom småföretagen ofta är väldigt personalintensiva och i behov av att expandera som en koncentration av arbetsgivaravgiftssänkningen ger en större sänkning per anställd. har många företag, men få företagare, och ligger i sammanhanget i lägsta division. Detta förhållande bidrar till att flexibiliteten på arbetsmarknaden hämmas, då många orter inte sällan är beroende av ett eller ett fåtal företag. Dessutom innebär det låga företagandet att för få nya, stora och sysselsättningsskapande företag växer fram. Denna trend måste brytas. Samhället måste stimulera och uppmuntra företagsamhet och arbete. Starta-eget-bidraget kan vara avgörande för att få en ny verksamhet att fungera i början. Eftersom det ofta tar tid innan en verksamhet blir ekonomiskt lönsam vill vi att bidraget ska kunna ges . har en stolt tradition av forskning och innovationsrikedom inom industrisektorn, och detta har haft en avgörande betydelse för vårt lands ekonomiska utveckling. tillhör ännu de stora innovationsländerna sett till befolkningsmängden. Av olika orsaker, däribland brist på finansiering, leder dock inte den svenska innovationsrikedomen till så många nya inhemska arbetstillfällen som man hade kunnat förvänta sig. Vi vill bryta denna utveckling genom att tillskjuta mer medel till både forskning och riskkapital och därigenom stärka fokus på innovationsutvecklingen. har vi kunnat se en generell trend där offentliga satsningar på FoU blir allt viktigare i takt med att forskningen blir allt mer avancerad och därmed kräver större resurser, som resultaten sällan kan omsättas i lönsamma innovationer på kort sikt. I har staten en viktig roll i att finansiera och bedriva grundforskning på vilken privat forskning kan ta vid för att slutligen kunna göra verklighet av idéer och uppfinningar. förordar ökade anslag till statlig forskning för att stärka och bredda grundforskningen för att på så sätt stärka samspelet mellan forskning, företagande och politik. Småföretagens begränsade möjligheter att söka riskkapital på marknaden har i många fall lett till att nya idéer antingen aldrig förverkligats eller att idéerna köpts upp av större företag i stället för att nya företag bidragit till att stärka konkurrensen. Vi bedömer att det finns ett stort behov av att staten bidrar till att öka tillgången på riskkapital. föreslår därför en extra vinstutdelning från på de år vinstutrymmet finns, för att inrätta en marknadskompletterande riskkapitalfond. Fonden ska prioritera de företag som saknar eller har små möjligheter att söka kapital på den ordinarie riskkapitalmarknaden. Småföretagens möjligheter att bidra till, och samverka med, forskarsamhället är inte desamma som storföretagens. För att stimulera småföretagen och för att bidra till växande företag och stärkt konkurrenskraft vill ge fler företag möjlighet att växa genom kunskap. Forskningsanslaget till små och medelstora företag föreslås därför utökas, med ett särskilt fokus på kunskapsintensiva brancher. 5.1.3En flexibel, balanserad och tillgänglig arbetsmarknad Var fjärde småföretagare planerar enligt en rapport från att dra sig tillbaka.11 Det motsvarar ungefär 60000 småföretag som antingen byter ägare eller läggs ned. Räknar man in egenföretagarna är motsvarande siffra 180000. Sammanlagt går 385000 40-talister, många med lång yrkeskunskap, i pension.12 Allt detta ställer krav på att befintlig arbetskraft matchas kunskapsmässigt med de yrkesgrupper som i snabb takt lämnar arbetsmarknaden. För att de svenska jobben ska kunna säkras kommer i höstbudgeten att föreslå flera satsningar som syftar till att skapa bättre förutsättningar för en mer flexibel och tillgänglig arbetsmarknad. Ungdomsarbetslösheten är ett enormt problem för samhället i stort liksom för alla direkt drabbade ungdomar. har en överrepresentation vad gäller ungdomsarbetslösheten på ställt i relation till övriga och på relativt EU-15 13. Relativ arbetslöshet i åldern respektive , kvartal 1 2006 kvartal 1 2009 Källa: , TemaUngdomsarbetslöshet. Fördelning av vad arbetslösa ungdomar i åldern huvudsakligen betraktar sig som, kvartal 1 2009, antal Källa: , TemaUngdomsarbetslöshet. Regeringens reform med en generell rabatt på arbetsgivaravgiften för anställda var tänkt som en åtgärd för att slipa ned trösklarna för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. delar ambitionen bakom åtgärden men kan konstatera att resultatet i förhållande till storleken på de satsade medlen inte blivit så bra som man skulle önska.14 Vi tror att det finns mer kostnadseffektiva sätt att göra arbetsmarknaden mer tillgänglig för de grupper som till stora delar står utanför och vill därför flytta delar av resurserna till en ny reform med helt slopad arbetsgivaravgift för unga lärlingar. 50000 lärlingsjobb med en undanträngningseffekt på skulle kosta . Vid en undanträngningseffekt på blir satsningen helt kostnadsneutral.15 bedömer att denna satsning skulle kunna bli en central del i arbetet med att komma till rätta såväl med ungdomsarbetslösheten som med matchningen av arbetstagarnas kompetens i relation till arbetsgivarnas behov. De svenska turordningsreglerna kom till då rörligheten på arbetsmarknaden var liten. Dagens arbetsmarknad kräver anpassning efter dagens förutsättningar. Genom att öka antalet undantag som företag kan göra från turordningsreglerna görs arbetsmarknaden mer rörlig, vilket inte minst gör den mer tillgänglig för svenska ungdomar. En regeländring hjälper företagen att våga anställa fler och tar bort den orättvisa tröskel som turordningsreglerna innebär. Ett ökat antal undantag i turordningsreglerna medför dessutom även att företagens möjligheter att behålla nyckelpersonal ökar. förordar därför en utökning av antalet undantag från den nuvarande nivån på två anställda till fem anställda. Detta förslag stöds även av en från 2011.16 ser arbetskraftsinvandring främst som ett sätt att tillfälligt kompensera för en dåligt fungerande matchning på den svenska arbetsmarknaden, men också som en metod att ta till när antalet arbetstillfällen tillfälligt blir större än arbetskraften i landet. Därför förespråkar vi en modell med gästarbetare, där utländsk arbetskraft kan få tillfälligt uppehållstillstånd knutet till arbetsmarknadens behov. Vi ställer oss däremot starkt kritiska till att likt regeringen öppna upp för en generell arbetskraftsinvandring inom områden som redan präglas av hög arbetslöshet eller inom sektorer där Arbetsförmedlingen själv målar upp en dyster prognos för framtiden. Ett i debatten vanligt förekommande argument är att en omfattande arbetskraftsinvandring är en direkt förutsättning för att ska kunna hantera problemen som följer med en åldrande befolkning. Detta påstående har dock avvisats av såväl Konjunkturinstitutet17 som av forskare både i och utlandet18 19. Viktigt att komma ihåg är också att människor är så mycket mer än bara aktörer på en marknad och att ökad heterogenitet via till exempel långväga folkomflyttningar som regel får betydande negativa konsekvenser för det sociala kapitalet i ett samhälle.20 5.1.4Trygga och rättvisa system ställer sig bakom grundprincipen att det ska vara lönande att arbeta och därför vill vi också bevara samtliga fyra steg i jobbskatteavdraget. Till skillnad från regeringen ser vi dock ingen motsättning mellan denna princip och att ge arbetslösa en rimlig ekonomisk trygghet såväl som att avskaffa pensionärsskatten. ambition är således att inte bara utjämna utan helt eliminera de skatteskillnader mellan arbetare och pensionärer som regeringen har skapat. förhåller sig tills vidare avvaktande till regeringens förslag om ett femte och eventuellt sjätte jobbskatteavdrag. Till skillnad från vad regeringen tycks anse så finns det avtagande marginaleffekter med skattesänkningar, och det bör utredas om det i det här läget inte finns mer kostnadseffektiva åtgärder för att öka sysselsättningen. Regeringen har också ökat otryggheten och försämrat matchningen mellan arbeten och kompetens genom försämringar i ersättningssystemen för arbetslösa. De som står utan arbete har fått sämre ekonomiska möjligheter att söka de arbeten som motsvarar deras utbildningsnivå och kompetens. Att göra arbete lönsamt är som tidigare påpekats något välkomnar, men vi anser det vara oacceptabelt att straffa dem som vill göra rätt för sig men som inte har haft någon möjlighet att få ett jobb. För att kombinera trygghet och rörlighet på arbetsmarknaden behövs en generöst utbyggd omställningsförsäkring. Ett alltför lågt ersättningstak riskerar att försämra matchningen på en redan oflexibel svensk arbetsmarknad.21 kommer därför i förslaget till höstbudget att förorda en höjning av taket för arbetslöshetsersättningen, men hålla nivån vad gäller procentsats av tidigare lön. Vår ambitionsnivå för det nya taket är 900kr per dag fram till arbetslöshetsdag 101, då taket för dagsbeloppet förordas sänkas till . Under föregående mandatperiod genomfördes omfattande förändringar av reglerna för arbetslöshetsersättningen. Bland annat togs möjligheten bort för arbetslösa att av arbetslöshet begränsa sitt sökande efter ett nytt arbete till ett närliggande geografiskt område. ser det som helt orimligt att man tvingas söka jobb över hela landet och mot sin vilja bryta upp från familj och hembygd, och därför ämnar vi i vår höstbudget förorda ett återinförande av ovan beskrivna möjlighet. En annan ändring var införandet av en begränsning vad gäller ersättning för deltidsarbetslösa, vilket ytterligare har förstärkt trögrörligheten på arbetsmarknaden. Med nuvarande system uppmuntras arbetslösa att vara arbetslösa i stället för att ta deltidsarbeten, vilket betraktar som ett allvarligt strukturfel i arbetslöshetsförsäkringen. De positiva effekterna av en ökad rörlighet på arbetsmarknaden skulle till stor del finansiera kostnaderna för en mer generös omställningsförsäkring. Nettokostnaden för att återgå till de regler som avskaffades 2007 beräknas till , och skulle bl.a. medföra att 4500 personer går från arbetslöshet till deltidsarbete.22 En av de viktigaste principerna i ett demokratiskt samhälle är att alla medborgare har samma rättigheter och skyldigheter oavsett ursprung, kön, religion eller sexuell läggning. Av denna anledning vill slopa instegsjobben, som innebär att många invandrare kan få av sin totala lönekostnad subventionerad med skattemedel. Vi betraktar detta som en skattesubventionerad diskriminering av svenskar och kommer att föreslå en avskaffning av instegs-jobben av såväl rättviseskäl som budgetskäl. Dessutom fastslår huvudbetänkande att det är slående hur få nya arbeten som skapats genom instegsjobben, trots den höga subventionsgraden. Av samma anledningar är vi negativa till regeringens förslag om s.k. nystartszoner, vilket innebär en diskriminering av företag och anställda som inte återfinns inom regeringens prioriterade områden. Erfarenhet från andra länder visar att nystartszonerna i princip inte skapar några nya jobb utan främst bidrar till en kostsam flytt av företag från en del av en stad till en annan del av samma stad.23 5.2Utbildning som leder till jobb ser med oro på att resurstilldelningen till den högre utbildningen urholkats . Som en följd av detta får dagens studenter allt färre timmar lärarledd undervisning som undervisningsgrupperna blivit större, vilket kommit att innebära att utbildningskvaliteten sänkts. Vi kan inte acceptera den pågående kvalitetsförsämringen av den högre utbildningen, varför vi menar att resurstilldelningen till densamma måste ses över. Initialt väljer vi att motverka den försämring som pågått genom att föreslå ökade resurser till lärosätenas utbildningsanslag, med målsättningen att successivt höja per capita-beloppens värde till den s.k. Grundbultens miniminivå.24 Detta är en viktig del i strävan efter att höja nivån på utbildningssystem och komma till rätta med problemen med den bristande matchningen på arbetsmarknaden. För är det en självklarhet att meningen med högre utbildning är att den också ska leda till arbete. Vi efterfrågar en allmän effektivisering bland högskolorna i syfte att i en högre grad matcha utbildningsutbudet mot näringslivets behov av kompetens. förordar därför bl.a. en ökning av anslagen till läkarutbildningen för att komma till rätta med den latenta bristen på läkare. I samband med denna effektivisering föreslår vi också att en utbildningsform för avancerade specialistsjuksköterskor införs. Den forskningsverksamhet som bedrivs på svenska universitet och högskolor är oerhört viktig för att landet ska kunna underhålla och återskapa den spetskompetens som är nödvändig för att skapa nya innovationer och ny kunskap. Vi vill, som har framförts, att ska vara en framträdande kunskapsnation och kommer därför att föreslå ökade anslag för forskning inom högskolorna och universiteten. Den svenska arbetsmarknaden präglas, trots rådande massarbetslöshet, av ett överskott vad gäller efterfrågan på yrkesutbildade. Detta tyder på att den svenska utbildningspolitiken i alltför låg grad varit anpassad till arbetsmarknadens verklighet. Utöver den generella satsningen på högre utbildning avsätter vi därför även resurser till Myndigheten för . analyserar arbetsmarknadens behov av arbetskraft och avsätter sedan medel till de lärosäten som anordnar utbildningarna. Av de elever som genomgått en utbildning genom myndighetens försorg har hela sju av tio haft ett faktiskt arbete inom efter examen.25 Myndighetens egen bedömning är att fler personer än kan utbildas och få ett arbete, givet ökade medel, och äskar om en summa på för återstående del av mandatperioden. Dessa skulle enligt räcka till att bevilja ytterligare 8000 platser . ser det som rent slöseri med skattepengar att utbildningsinstanser inom perifera områden som genusvetenskap och mångkultur tillförs resurser trots att de inte utbildar för arbetsmarknaden. Särskilt när detta sker som myndigheter som , som utbildar inom områden där efterfrågan finns, inte tillförs de medel som de skulle kunna förvalta. Då filosofi är att utbilda inom de områden som är mest efterfrågade på arbetsmarknaden kommer att föreslå ett införlivande av den ökning av anslag om som önskar. Vi ämnar också föreslå öronmärkta resurser till CSN då de nya utbildningsplatserna kommer att medföra ökade kostnader även vad gäller studiestöd.26 Denna föreslagna satsning bedöms leda till en förbättrad matchning av arbetskraften. Inte alla ungdomar kan, vill eller bör bli akademiker är dock något som den svenska utbildningspolitiken tycks ha varit dålig på att ta hänsyn till. vet vi att många företag kräver att den anställdes kompetens innehåller någon form av eftergymnasial utbildning. Genom vår riktade satsning på gör vi det lättare både för företagen att anställa och för våra ungdomar att få en utbildning som sedermera leder till arbete. har som målsättning att få en så effektiv matchning av arbetskraft och arbetsmarknad som möjligt. Som ett led i vår strävan att skapa denna högre grad av matchning ser det som en självklarhet att stärka och effektivisera studievägledningen i såväl grund- och gymnasieskolan som på komvux. Ett annat led i samma strävan, som dessutom ger bättre möjligheter att komplettera betyg, är vårt förslag om en utökning av antalet platser på komvux. Vi är dock av uppfattningen att en fullgod matchning, med möjlighet för alla individer att nå sin fulla potential och på bästa sätt bidra till vårt samhälle, aldrig kommer att vara möjlig utan en väl fungerande grundskola. är ett av de länder som satsar mest resurser på skolan per capita. Trots detta tappar svensk skola i kvalitet27 och en allt större andel av eleverna lämnar skolan utan fullständiga betyg. Det finns också starka indikationer på att mobbning, sexuella trakasserier och psykisk ohälsa bland eleverna ökar. Detta är allvarliga problem som hårdast drabbar den enskilda eleven, men som också samhället i stort. För att komma till rätta med problemen i den svenska skolan vill genomföra en rad satsningar och åtgärder. Vid sidan av en förbättrad lärarutbildning, effektivare styrning och en mer rättvis fördelning av ekonomiska resurser genom att återförstatliga skolan, måste den kravlösa skolan ersättas med en skola som står för kunskapsförmedling och lärarledd undervisning. Kännetecknande för dagens skola är att elever förväntas lära sig på egen hand genom att själva söka information. Traditionella prov ersätts med redovisningar och olika typer av grupparbeten som det blir allt viktigare att lärande måste vara roligt. Lärarrollen har kommit att undermineras och i allt större utsträckning enbart utgöra en organisatorisk funktion som ska uppmuntra fria studier och fritt forskande. För de elever som tidigt kan ta ansvar, som kommer från studievana hem och som är studiemotiverade kan dessa studiemetoder fungera väl. Den kravlösa skolan riskerar dock att missgynna i första hand studiesvaga elever eftersom dessa oftare behöver tydliga ramar och mål för att kunna prestera. Genom olika verktyg, såsom betyg i tidigare ålder, ordningsomdömen samt en återgång till en kunskapsinriktad skola, förbättras möjligheterna avsevärt att sätta in lämpliga hjälpinsatser och i ett tidigare stadium fånga upp och stötta elever som halkar efter. För att kunna bli en naturlig del av det svenska samhället krävs goda språkkunskaper. Därför är det av stor vikt att samtalsspråket under skoltid, med undantag för språklektioner, alltid är svenska (skolor för nationella minoriteter undantagna). Språkets roll som kulturbärare och länk mellan generationerna kan knappast överskattas, varför skolan bör erbjuda undervisning i lokal dialekt och folkmål, antingen inom ramen för den ordinarie svenskundervisningen eller som tillvalsämne. Skolorna bör också generellt förstärka undervisningen i svenska med ett särskilt fokus på elever med svagare kunskap i svenska. En viktig grundförutsättning för kunskapsinhämtning är att kroppen har nödvändigt bränsle i form av näringsrik mat. För att underlätta möjligheterna för kommunerna att förhöja kvaliteten på maten i våra skolor krävs en rejäl statlig satsning, och ämnar avsätta resurser till denna matreform. Överlag gäller att kunskap inte enbart är ren faktainlärning, utan centralt är att eleven lär sig att använda kunskapen praktiskt, lär sig sätta in kunskapen i ett sammanhang.