mot · GZ02Kr307 · 2011-10-05 00:00:00 — 5Samhällets ansvar för kulturen5 6Barnkulturplaner i alla kommuner6 7Lokaler för kulturens svängrum6 11Digital kultur och i morgon9 14.2Bibliotek som når alla14 18.1Fritt inträde på våra museer19 23De nationella minoriteternas kultur22 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en kommitté med uppdrag att kartlägga kulturlivet ur ett könsmaktsperspektiv och ta fram en feministisk strategi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att presentera förslag till en kulturlag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommunerna ska vara skyldiga att redovisa årliga barnkulturplaner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Unga ska ges status som en nationell scen för barn- och ungdomsteater. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en maxtaxa för kulturskolorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en folkbildningssatsning om hur man kan ta del av kultur och information via internet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta digitala bibliotek. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett populärkulturcentrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att könsmässig balans ska vara ett krav i kommande filmavtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bygga upp ett internationellt samiskt filmcentrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utforma stödet till digitalisering av biografer så att även viktiga mindre biografer kan ta del av det. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en nationell biblioteksplan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förtydliga skollagens krav på skolbibliotek.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i lag tillgodose förskolans behov av bibliotek.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna och respektera biblioteksersättningens förhandlingsordning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge En bok för alla förnyat och breddat uppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att kartlägga och ta fram förslag som motverkar förlags- och distributionskoncentrationen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra den statliga inkomstgarantin för konstnärer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen möjligt, dock senast , bör återkomma med förslag om scenkonstnärernas pensioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag till en enskild institution att fungera som resurs för genus- och klassperspektiv i kulturarvsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ställa upp kulturpolitiska krav på de institutioner som deltar i det aviserade Kulturarvslyftet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa fri entré på statliga museer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utse en instans för samlat statligt ansvar för amatör- och folkkulturen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en arbetsgrupp för att lägga fast hur det ekonomiska ansvaret för folkbildningen ska fördelas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka de finskspråkiga tv-sändningarna. 1 Yrkandena 13 och 14 hänvisade till UbU. Vad vore ett samhälle utan kultur? Vad vore kulturen utan konst? Varje mänskligt samhälle har sin egen kultur, levnadssätt och sedvänjor. Kulturen i vidaste bemärkelse är det som präglar det sociala livet och ger uttryck för människors förmåga att forma sitt samhälle. Konsten, kan man säga, ingår i kulturens kärna och är även den ett mera specifikt uttryck för mänskligt liv också på det individuella planet. De konstnärliga uttrycken kan vara spontant skapade, som ett barns lek med ljud eller ord, till en författares mödosamma och målmedvetna arbete med språket. Både barnet och den vuxna ordskaparen förmedlar och kommunicerar till den omgivande verkligheten. De traditionella konstformerna som bildkonst, litteratur, musik, teater, dans genomgår givetvis också de sin utveckling, som nya konstformer kommer till: foto, databaserad kommunikation, experimentella uttryck i olika former en del hamnar på marknaden och förvandlas till handelsvara, medan annat förblir just uttryck för människans skapande kraft utan tanke på belöning i form av ekonomiska medel. Viktigt är att yrkesverksamma kulturskapare får både rimlig lön och samma sociala förmåner som andra yrkesarbetande människor i samhället. Ett lands kulturpolitik speglar den politiska maktens syn på människan, både som skapande och som mottagare av det som skapats av andra. kulturpolitik vill både främja och skapa förutsättningar för konstskapandet både på det lekfulla, spontana planet (i t.ex. skolan) och på den professionella nivån. vill vi öka tillgängligheten för alla i samhället att låta sig berikas och ta del av det som konsten har att erbjuda. Konstens uppgift är mångahanda, inte bara att underhålla utan också att skapa debatt, att vidga yttrande- och uttrycksfrihetens ramar, att undersöka det demokratiska spelutrymmet i ett samhälle så styrt och dominerat av köpenskap och lönsamhetstänkande som vårt. Kulturen är med andra ord en hörnpelare i det demokratiska samhället som måste lämna plats för det fria ordet och möjlighet till att undersöka vad det egentligen innebär att vara människa i den tid som vi ingår i och omges av. Kulturen försvarar varje människas lika värde och olika gruppers rätt till val av liv, religion, tradition osv. vill öka kulturens svängrum i samhället, dels genom att ta med oss kulturarvet in i , för att sedan låta nya konstformer komma till tals, dels genom att låta konsten spela en mycket viktigare roll i samhället än vad den nu gör. Ett särskilt barnperspektiv vill vi anslå, som tydliggör de uppenbara orättvisor som håller på att både döljas och växa i vårt samhälle, likaså vill vi värna de nationella minoriteternas sak, inte minst romernas situation i . Kulturen kan både överbrygga gränser och avståndet mellan olika grupper i samhället, och även förstärka motsättningar och öka klyftorna mellan människor. Med en demokratiskt fungerande nål i kulturkompassen kan vi orientera oss mot ett mera jämlikt och rättvist samhälle. Att satsa på kultur vill höja kulturbudgeten med innebär att vi verkligen tycker att dessa pengar är en framtidsinvestering med vittförgrenade effekter på hela samhället. Konsten förmår skärpa synen och stimulera tanken, aktivera känslan och skapa samhörighet på humanismens grund, men detta förutsätter som sagt en demokratisk kultursyn som sätter människan framför pengarna. Precis som på andra samhällsområden finns det en könsmaktsordning i kulturlivet. På traditionella kulturområden som bildkonst, musik, dans och litteratur utgör kvinnorna en majoritet såväl i publiken som bland utövarna. På flertalet konstnärliga utbildningar dominerar kvinnor. På chefsstolar och andra maktpositioner dominerar emellertid männen. vill synliggöra könsmaktsordningen för att kunna befria oss från den. Ett samhälle där intresset för kultur och makten över kulturen är jämnt fördelad mellan könen skulle vara ett bättre samhälle och kanske ett samhälle där kulturen hade en mer framskjuten plats. Det är viktigt att synliggöra köns- och maktfördelningen även inom den byråkratiska och politiska sfären. Frågorna skulle kunna ses över i en utredning liknande Kommittén Aktionsgruppen för barnkultur (SOU 2006:45, Tänka framåt, men göra nu). Den ska ha i uppdrag att kartlägga hela kulturlivet ur ett könsmaktsperspektiv, hos dem som skapar och hos publiken, samt ta fram en feministisk strategi för jämställdhet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5Samhällets ansvar för kulturen Det finns en brist på kunskap om, och ibland rentav förakt för, den skapande delen av människan och de estetiska uttrycksmedlen. Detta speglas inte bara i många makthavares oförmåga och ointresse när det gäller de konstnärliga utövarnas livsvillkor, utan också i nedvärderingen av estetiska ämnen i skolan, kravet på att varje aktivitet i första hand ska vara ekonomiskt lönsam och i synen på kultur som något extravagant i budgeten. Det talas ofta om kulturens betydelse, men när det kommer till praktiken vill man ofta inte betala vad det kostar att ha ett rikt, fritt och oberoende kulturliv. ser kulturen i dess mångfald av yttringar och sammanhang som en stark, livgivande kraft som ger människor verktyg att hantera sin egen verklighet. som kulturyttringarna måste stå fria från politiska bedömningar är stora delar av kulturlivet beroende av samhällets stöd. Detta bör ge förutsättningar för att kultur ska finnas överallt där människor finns. Kulturens roll i samhället och för samhällets utveckling är så fundamental att det är dags att lagfästa samhällets ansvar för kulturen. Vi anser inte bara att har råd med en offensiv och expansiv kulturpolitik utan också att en sådan politik är nödvändig för välfärden, yttrandefriheten och för demokratin. I har man tillbaka en lag som lagfäster just samhällets ansvar för kulturen. Detta har visat sig vara ett bra sätt att stärka kulturens ställning. Vi anser att ska följa exempel när det gäller kulturlag. Regeringen ska ges i uppdrag att ta fram förslag till en sådan lag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6Barnkulturplaner i alla kommuner Redan som mycket små tar vi till oss ljud och dofter, språk och musik, bilder och berättelser allt det som finns runtom också en liten människa. Alla barn har rätt till den näring som kulturen förmedlar och som främjar den första upptäckar- och skaparglädjen och lusten att söka kunskap och lära sig nya saker. Detta stora samhällsansvar har vi också förbundit oss till genom att underteckna . Detta innebär att flickor och pojkar under hela sin uppväxt ska ha tillgång till kulturella verksamheter där de själva är skapande, men också att de får uppleva professionellt utövad kultur inom alla olika genrer. I kontrast till detta står kommersialiseringen av barnkulturen, könssegregering och exploatering av barn i medier och i samhället i stort. vill vända denna utveckling genom att ge barn och unga förutsättningar att konsumera och skapa kultur på sina egna villkor. Om vi ska nå målet att alla barn och unga ska ha rätt till kultur behövs det kompetensutveckling och utbildning av lärare, musei-, konst-, dans- och teaterpedagoger. Dessutom behövs det en grundläggande forskning om barn och unga som kulturmedborgare. För att stärka barns och ungas rätt att utöva och tillägna sig kultur, bör kommunerna åläggas att redovisa en årlig barnkulturplan där det också framgår hur barn och unga kommit till tals när det gäller dessa frågor. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7Lokaler för kulturens svängrum En grundförutsättning för att kulturen ska utvecklas är att det finns bra rum för alla möjliga aktiviteter. Det kan handla om replokaler, mötesplatser, skapande verkstad, teaterscener och mycket annat. Det behövs lokaler både för arrangemang och för eget, fritt skapande. Inte minst måste barns och ungdomars tillgång till bra lokaler främjas. Det finns gott om vittnesmål om ungdomar som hittat sin verksamhet genom att de just getts svängrum för egna idéer. Det finns också ett märkbart klassperspektiv i denna fråga. Många barn kan än definieras som fattiga. Dessa barns föräldrar har ingen möjlighet att betala dyra kurser eller ha råd med resor till kulturinstitutionerna för att erbjuda upplevelser. I kan en resa för en familj från förorten till staden kosta bara i transportkostnader med tunnelbanan. På landsbygden handlar det om långa avstånd och därmed brist på tillgänglighet. Även tonåringar som vill dela upplevelser med barn från andra områden är hänvisade till närområdet. Självklart är det viktigaste uppdraget att få bort fattigdomen, men måste vi erbjuda kulturupplevelser som inte kostar och som man kan uppleva på nära håll. Därför måste vi satsa på sådana miljöer både i storstäder, förorter och på mindre orter på landsbygden, platser med utrymme för eget skapande, social gemenskap och gästspel av professionella kulturaktiviteter. Det är dock inte tillräckligt att det finns lokaler, dessa måste också vara både ändamålsenliga och tillgängliga. Vi vet att det finns ett enormt behov av att både anpassa lokaler och renovera dessa. finns det ett utmärkt tillfälle till detta som både skulle ge jobb och förbättra förutsättningarna för kulturutövande. Att underhålla kulturlokaler är också ofta både byggnadsminnesvård och ett sätt att hålla kulturarvet levande. Vi avsätter därför i vår budgetmotion för en höjning av det statliga stödet till allmänna samlingslokaler för renovering, anpassning och utveckling samt till mötes- och kulturlokaler drivna av ungdomsorganisationer. saknas i en nationalscen med övergripande ansvar för scenkonst för barn och unga. Visserligen arbetar man på många håll med teater för unga, men ingen institution har ansvaret för utvecklingen av och forskningen runt denna form av scenkonst. Många framträdande scenkonstnärer i landet har utbildats inom ramen för stadsteaters verksamhet vid scenen Unga , som också haft ett nära samarbete med . Inom Unga föddes en gång tonårsteatern. Här har barnteatern utvecklats till en konst av internationell klass. har och hennes medarbetare skapat teater för barn och unga, bedrivit forskning och utvecklingsarbete, utbildat rader av teaterarbetare, som jobbar på olika institutioner runt om i landet. Med hårt arbete har man nått resultat som uppmärksammats inte bara i utan över hela världen. Det finns ett nationellt ansvar för barn- och ungdomsteater och detta bör tillgodoses genom att göra Unga till en sådan nationell scen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. , tidigare känd som kommunala , har spelat en mycket viktig roll i det svenska musikundret och dess spridning över världen. Det är ett tydligt bevis på hur viktigt det är att ungdomar ges eget utrymme att prova på olika delar av sin skapande förmåga. deltar nästan 200 000 barn och ungdomar i frivilliga verksamhet. Men avgifterna till är för många familjer ett stort problem. Den genomsnittliga avgiften för en termin är , men den varierar så mycket att den i vissa kommuner är mer än dubbelt så hög. Barn från alla familjer ska ha möjlighet att delta i verksamhet och vi anser därför att det är en viktig fråga att dessa avgifter minimeras med en modell motsvarande den som införts för förskolan. För detta ändamål avsätter vi i vår budget . En maxtaxa bör införas för kulturskolorna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För många tjejer och killar är fritidsgårdarna en av de viktigaste platserna i tillvaron. Här kan man träffa vänner och här finns vuxna som bryr sig, men fritidsgårdarna är också för många ungdomar den plats där man på ett okomplicerat sätt kan ta del av och själv utöva kultur. Ett av fritidsgårdarnas är den öppna verksamheten, en verksamhet som syftar till att under fria former underlätta och ge utrymme åt människors möten. I den öppna verksamheten kan man välja om man vill göra något eller bara vara. Likaså ställs det inga krav på att man måste prestera eller konsumera för att få delta. har fritidsgårdarna blivit färre i , en anledning är de kraftiga nedskärningar som kommuner då gjorde. På alltför många platser saknas det fysiska mötesplatser som är icke-kommersiella och drogfria och där ungdomarna själva är med och påverkar innehållet. På många av de gårdar som finns är öppettiderna och antalet anställda alltför begränsat. Fritidsgårdarnas sociala funktion är svår att överskatta, att möta och vägleda de ungdomar som särskilt behöver det. Men det behövs också ett medborgarperspektiv på frågan, att ungdomar ska ingå i samhällsgemenskapen och stärkas och tillåtas driva sina egna frågor. Där mötesplatser och gårdar finns och när nya skapas är det också viktigt att flickor ges lika stort utrymme som pojkar. För att fler ungdomar ska ha tillgång till fritidsgårdarnas verksamhet avsätter vi i vår budget till fritidsgårdsverksamhet i kommunerna. Internets explosiva utveckling har öppnat för en rad nya sociala möjligheter att skapa och sprida kultur. För många människor har det inneburit ett mer aktivt deltagande i kulturen, vilket syns i allt från remixkulturen på Youtube till hur artister kommunicerar med sina fans. Det är en omvälvande process vi är mitt uppe i, som redan har fått en stor positiv betydelse för kultursfären och människors tillgång till kultur. Mycket fokus har här hamnat på fildelningsfrågan. Det är uppenbart att den inte kan lösas genom förbud. Möjligheterna att kopiera för personligt bruk bör tvärtom breddas, och det bör vara tillåtet att tillgängliggöra upphovsrättsskyddat material så länge det inte sker kommersiellt. Nya system för kompensation till upphovsrättsinnehavarna ska utarbetas. Staten behöver ta ett aktivt kulturpolitiskt ansvar under den omstrukturering som pågår i stora delar av kulturekonomin. Vi vill att fler artister ska kunna ägna sig åt musik på heltid och att fler filmer ska kunna produceras. vill även bidra till att överbrygga de klyftor i kunskap och tillgång till kultur digitalt som finns mellan olika grupper. Internets enorma möjligheter måste komma alla till del, även de grupper som står utanför. Ju viktigare del av samhället som internet blir, desto viktigare demokratifråga blir allas tillgång till internet. För detta räcker det inte med att bygga mer bredband, utan det behöver byggas kunskap. En folkbildningssatsning bör därför genomföras för att stärka kunskapen hos fler om hur man kan ta del av kultur och information via internet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. vill införa digitala bibliotek där man utan kostnad ska kunna ladda ned böcker, film, musik och andra medier. ska upphovsmännen få ordentlig ersättning för detta, liknande vad som sker vid lån på de vanliga biblioteken. Vi avsätter i vår budget medel för att inrätta digitala bibliotek . Digitala bibliotek skulle inte ersätta fildelningen, lika lite som folkbiblioteken gjorde att människor slutade låna böcker av varandra. Däremot skulle de kunna vara ett steg på vägen mot ett mer positivt sätt att hantera frågan om teknikutvecklingen och kulturens villkor långt från dagens låsning kring försöken att stoppa fildelningen. Många artister, filmare, författare och andra är uppriktigt oroade över sina möjligheter att arbeta heltid med sin verksamhet . Digitala bibliotek med bra ersättningar handlar om att ta politiskt ansvar för kulturekonomin i stort och se till att fler kan leva på att skapa kultur som vi alla kan ta del av. Ersättningen skulle till en början behöva styras av politiska beslut om totalsumman på stödet, men när systemet stabiliserats bör en ordning inrättas med förhandling mellan upphovsrättsinnehavare och stat och anslagen ordentligt räknas upp. Det digitala ersättningar skulle behöva både tak och golv, precis som i dagens biblioteksersättning. Golvet behövs för att undvika administrationskostnader och taket behövs för att undvika att för mycket pengar går till upphovsmän som redan är ekonomiskt välbeställda. Poängen med biblioteksersättning är inte att simulera en marknad, utan att få stark effekt på möjligheten att arbeta med kultur. Redan inom ramen för dagens upphovsrättslagstiftning skulle de digitala biblioteken kunna erbjuda tillräckligt goda villkor för att många artister och filmare kunde sprida sina verk där. Med en reformerad upphovsrättslag skulle de kunna få rätt att dela ut material, på samma sätt som de fysiska biblioteken kan göra . Vi tror inte på att försöka återskapa själva utlåningen av böcker som en utlåning av filer genom att tvinga användarna att installera särskilda program som raderar lånade verk . Steget från att biblioteken lånar ut fysiska exemplar till att de också låter användarna kopiera dem är inte så stort som det kan tyckas. I de flesta fall läser folk inte om böcker eller filmer som man lånar på bibliotek och om man vill göra det är det bara att låna dem igen. På ett digitalt bibliotek blir det särskilt poänglöst att försöka inskränka användarna möjligheter att hantera filerna så länge man ändå kan låna om verken när som helst. Vi menar att det är avgörande att digitala bibliotek inte kräver att användarna har DRM-program installerade på sina datorer. Försöken att kryptera och kopieringsskydda filer är en av de viktigaste orsakerna till att de flesta film- och musiktjänster som finns på internet misslyckats. Det finns också starka principiella skäl att lyfta fram, mot att det offentliga publicerar material utan öppna standarder. I stället ser vi gärna att standardavtalet kopplas till ett krav på att verket släpps under någon av Creative Commons-licenserna. Det skulle innebära att det alltid är tillåtet att sprida verken även utanför biblioteken så länge det inte sker kommersiellt. Det bör inrättas digitala bibliotek med ersättningssystem enligt ovan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Till de demokratiska hörnpelarna hör yttrandefriheten, ja egentligen uttrycksfriheten. Därför ska även sådan konst som somliga uppfattar som störande eller stötande ges utrymme. Det offentliga samhället måste ge plats till en konst som tar sitt uttryck i form av målningar i tunnlar, väggar och byggnader och på ett organiserat och framsynt sätt främja denna uttrycksform genom att tillhandahålla alternativ, som exempelvis s.k. lagliga väggar. Detta fyller flera funktioner: det ger alla rätt att uttrycka sig offentligt på allmänna utrymmen och det ger möjlighet till konstuttryck på lagliga platser som det minskar den olagliga formen. Frågan om acceptans av all konst handlar även om vem som ges rätt att äga och uttrycka sig på offentliga platser. Det är inte önskvärt med ett samhälle där utrymmet är förbehållet dem med kapital nog att köpa det. är det också en fråga om demokrati att de som bor i ett område också har rätt att prägla det med sina uttryck. Den kultur som uttrycks genom film, serier, dataspel och musik anses inte vara riktigt fin kultur. Vissa musikformer har mycket hög status medan andra, t.ex. sådana som ungdomar lyssnar på, värderas lägre. Det som brukar kallas populärkultur är naturligtvis enormt brett, inte sällan finns där sådant som framtiden nog kommer att omvärdera. Inte sällan anses även verk med mycket högt konstnärligt värde stå lågt i kurs enbart på grund av vilket medium som har använts. Populärkulturen har ett värde i sig eftersom den betyder så mycket för så många människor. Dessutom säger den en hel del om vårt samhälle och den tid vi lever i. Även dessa moderna kulturyttringar ska fångas upp och tillgängliggöras. Därför bör det inrättas ett populärkulturcentrum för film, musik, dataspel, serietecknande och annan samtida populärkultur. Det ska ansvara för spännande och dynamiska utställningar, men till en början inte bygga på egna samlingar utan låna från andra institutioner. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Film är en konstart som i sig rymmer alla andra konstarter: berättelsen, bilden, musiken, dramat, dansen osv. Det är ett medium med stor genomslagskraft som i hög grad formar vår bild av världen och vid sidan av musiken den konstart som flest ungdomar regelbundet kommer i kontakt med. Svensk film behöver bättre och mer långsiktiga villkor för att stå sig i den internationella konkurrensen.