mot · GZ02MJ376 · 2011-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Värdeburen tillväxt för de gröna näringarna5 Hållbar mat med hög kvalitet skapar jobb6 Starkt djurskydd har ett egenvärde som ger mervärde9 Övergödning dödar våra hav13 Ett hållbart fiske i sikte14 Jakt som en del av naturvården17 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt uppställning: 1:7 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar 1:8 Ersättning för viltskador m.m. 1:21 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:21 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2013, högst 2014 och högst 2015 och 2016. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den gemensamma jordbrukspolitiken i EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behöver en långsiktig livsmedelsstrategi som ersätter satsningen det nya matlandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk ursprungsmärkning av alla livsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas som kan svara på vad samhället kan vidta för åtgärder på kort och medellång sikt för att bevara handlingsfrihet och anpassningsförmåga och som kan överväga om behöver ett långsiktigt livsmedelssäkerhetsmål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i instruktion att publicera råden om matens klimatpåverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen behöver se över och komplettera reglerna för landsbygdsstöd för biogassatsningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell strategi när det gäller den spanska skogssnigeln. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att offentlig verksamhet ska kunna gå före genom att upphandla livsmedel som är producerade med god miljöhänsyn, gott djurskydd eller är ekologiskt framtagna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen behöver göra en översyn av systemet för tillsyn av djurskydd och återkomma till med en plan för hur djurskyddet ska upprätthållas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att länsstyrelserna bör få förstärkta resurser för tillsynen av djurskyddet och att detta ska finansieras med att kontrollavgiften återinförs.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör avbryta reformen med privatisering av distriktsveterinärerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en lag om märkning och registrering av katter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska meddela hur förslagen i (SOU 2010:106) ska beredas vidare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör presentera åtgärder för att hejda smittspridningen av dvärgbandmasken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillse att en handlingsplan om EHEC kommer på plats i form av ett kontrollprogram. begär att regeringen återkommer till med förslag om ändring i djurskyddslagen (1988:534) genom införandet av en ny paragraf (4 a) med följande lydelse: 4 a § Minkar som föds upp för pälsproduktion ska hållas på ett sådant sätt att deras behov av att röra sig, klättra, utöva sitt jaktbeteende och ägna sig åt annan sysselsättning samt av att vara ensamma kan tillgodoses. Minkar ska dessutom ha tillgång till vatten att simma i. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får meddela ytterligare föreskrifter om villkor för hållande av mink för pälsproduktion. Denna lag träder i kraft . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen nu inom EU bör framhålla att det finns lokala nationella aspekter som gör att ett EU-land ska kunna säga nej till odling av enskilda GMO-grödor också av miljö- och hälsoskäl. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra skatten på kväve och kadmium i handelsgödsel.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regionalisering av förvaltningen av fiskbestånden och om att regeringen bör sträva efter att i EU skaffa mandat för regionala beslut i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU:s fiskeavtal med tredjeland, FPA. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om dumpningsförbud i fiskesektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett regelverk som styr fisket så att för stor bifångstandel av en hotad art begränsar fiskemöjligheten av målarten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om begränsningar av fisket på ål och hälleflundra. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör pröva ett system där musselodlare ersätts för sina miljöinsatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krav på större handlingskraft och fler initiativ från regeringens sida för att hejda övergödningen av haven. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör prioritera skydd och skötsel av den svenska skogen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn av skogsvårdslagen behöver göras i syfte att åter jämställa skogsvårdslagens miljömål och produktionsmål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett system med någon form av sanktion för de skogsägare som gravt missköter sina åtaganden bör övervägas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen måste vidta åtgärder som ökar de skogsvårdande insatserna gallring, röjning och återplantering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör fortsätta sitt arbete som expertmyndighet åt regeringen, som rådgivare åt skogsnäringen och som främjare av skogsvårdslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om projekt som leder till bevarandet av tallbeståndet i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att långsiktigt trygga fjälljaktsreformens fortbestånd samt att i anslutning till detta ompröva bestämmelserna i 3 § rennäringsförordningen i syfte att återgå till regleringen så som den var utformad före den ändring som regeringen beslutade . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den nya älgförvaltningen. 1 Yrkande 12 hänvisat till KU. 2 Yrkande 20 hänvisat till SkU. Värdeburen tillväxt för de gröna näringarna För oss socialdemokrater är målet med politiken för de gröna näringarna att se till att har en livskraftig produktion av mat, bioenergi, foder etc. som kan konkurrera i omvärlden. Därför är det viktigt att aktivt politiskt arbeta med de svenska mervärdena. Det kallar vi värdeburen tillväxt för de gröna näringarna. Om svenska produkter ska tilltala konsumenterna måste de ha generella kvaliteter som gör att det faktum att något är tillverkat i också innebär att varan har ett konkret ökat marknadsvärde. Vi menar att i den hårda internationella konkurrensen är det så vi säkrar tillväxt och arbetstillfällen i de gröna näringarna. Vi har högre ambitioner för den svenska exporten av livsmedel. För att nå längre menar vi att nyckeln är att stimulera näringens arbete med att utveckla varumärken, produkter och identitet. Att övergripande lansera Matlandet som regeringen gör anser vi inte är ett framgångskoncept. Istället behöver näringen lära av de framgångsfaktorer som finns i den svenska livsmedelsexporten och hitta sammanhang och produkter som har en utvecklingspotential. En värdeburen tillväxt innebär politisk styrkraft och ambition. Inte tunna politiska löften och spel för gallerierna. För att en livsmedelsprodukt ska få ett generellt ökat värde måste politiska initiativ som håller sig inom spelreglerna för den öppna europeiska marknaden antas. Där har djurskyddet varit en viktig del men också en förändrad kemikalieanvändning. Att urholka dessa politikområden är att urholka det svenska mervärdet och också den långsiktiga svenska konkurrenskraften. Vi anser att sänkta kostnader för de svenska lantbrukarna till priset av minskade mervärden på lång sikt kommer att hämma de svenska produkternas konkurrensförmåga. Lika viktigt som att odla mervärdena är att synliggöra för konsumenterna vilka produkter som är svenska både i livsmedelsbutiken och i restaurangen. Vi vill ha en obligatorisk ursprungsmärkning och menar att regeringen i alla sammanhang bör arbeta för en förbättrad märkning. Det handlar inte bara om produktens ursprung utan också om vilka tillsatser som finns. I flera fall innebär detta att tydliggöra de svenska mervärdena men också en rimlig konsumentinformation. beslutade om större frihet för medlemsländerna att tillåta ursprungsmärkning av livsmedel. Vi känner en stor oro när förtroendet för de svenska mervärdena bland konsumenterna sjunker. Detta kan till exempel ske när brott mot djurskyddsreglerna exponeras i medier. Därför är den svenska djurskyddskontrollen väsentlig för att mervärdena, och på så sätt den värdeburna tillväxten, ska skyddas. För fisket har den socialdemokratiska politiken alltid handlat om att långsiktigt säkra den svenska fiskenäringen. Det gör att vi inte har gjort någon skillnad mellan politik för fisken och för fisket. En hållbar förvaltning av de svenska fiskebestånden är en förutsättning för att vi ska kunna behålla fiskenäringen. Överutnyttjande gynnar ingen och leder, vilket vi sett i t.ex. , till obalans i ekosystemen. Vi vet att i vissa bestånd i världen har överutnyttjande lett till att dessa bestånd permanent kraschat. Vi är eniga med regeringen om att EU:s inkomststöd till jordbruket bör avskaffas. av skattepengar kan användas till annat. Men i den uppfattningen står den ensam bland EU-länderna. Diskussionen kommer att handla om andra saker och vi menar att regeringen inte ska förhålla sig passiv. Istället ska driva att jordbruksstödet i CAP:s första pelare ska omdirigeras till kollektiva nyttigheter i så stor utsträckning som möjligt. De viktigaste av dessa är att värna den biologiska mångfalden, höja vatten- och luftkvalitet och insatser för att hantera klimatförändringarna. Vi vill också göra stödet mer rättvist genom att sätta ett tak på stödet till stora jordbrukare och att omdirigera från jordägaren till det aktiva lantbruksföretaget. Vi menar också att reformen av CAP ska bidra till om stärkt konkurrenskraft och tillväxt. Det handlar om att få fram pengar till investeringar som skapar tillväxt och uppnår klimatmålen, även forskning och utveckling. Vi är övertygade om att det även i fortsättningen behövs stöd till landsbygdsutveckling i CAP:s andra pelare för att fullfölja den framgångsrika diversifieringen av näringslivet på landsbygden. Ett problem med jordbrukspolitiken i EU har varit att den motverkat global fattigdomsbekämpning. Jordbrukare i utvecklingsländer har inte kunnat konkurrera med lantbruket i EU. Därför måste utvecklingsdimensionen och det internationella ansvaret in i jordbrukspolitiken och som en konsekvens av det bör exportsubventioner avskaffas. Hållbar mat med hög kvalitet skapar jobb behöver en långsiktig livsmedelsstrategi för vilken matproduktion som ska ske i och hur den kan anpassas till klimatåtaganden och klimatförändringarna. Den svenska livsmedelsproduktionen fortsätter att minska i förhållande till konsumtionen. står inför ett allvarligt problem med vår självförsörjningsgrad i en värld där efterfrågan på livsmedel hårdnar. Inget EU-land har så låg självförsörjningsgrad som . Konkurrensen om marken hårdnar också när energiproduktionen i större utsträckning måste ske här hemma. Men en livsmedelsstrategi behöver också utformas i ljuset av att vi stödjer en fri marknad och minskade subventioner. Vår slutsats av detta är att lyfta fram de svenska konkurrensfördelarna både på den inhemska marknaden och på exportmarknaden. En ny utredning bör tillsättas som kan svara på vad samhället kan vidta för åtgärder på kort och medellång sikt för att bevara handlingsfrihet och anpassningsförmåga. Den bör också överväga om behöver ett långsiktigt livsmedelssäkerhetsmål. Snabba förändringar på världsmarknaden har gett landets svinuppfödare akuta lönsamhetsproblem. Regeringen föreslår som svar sänkta kontrollavgifter för den statliga veterinärkontrollen vid slakterierna. Men den dåliga konkurrensen i den svenska slakteribranschen gör att vi anser att det är tveksamt om de 90 miljoner som regeringen satsar verkligen ger avsedd effekt. Det råder stor osäkerhet om denna statliga subvention kommer att komma bonden och konsumenterna till del. Vi vill därför avvisa sänkningen av kontrollavgiften för den statliga veterinärkontrollen vid slakterierna. Regeringen lägger nu också fram ett förslag om en djurvälfärdsersättning som kan betalas ut via EU:s landsbygdsprogram till grisuppfödarna. En sådan innebär att en uppfödare som vidtar djurvälfärdsåtgärder som går utöver svensk lagstiftning får en ersättning. Denna lösning har dubbel effekt eftersom den förutom förbättrad lönsamhet också förhindrar urvattning av det svenska mervärdet, och vi står därför bakom förslaget. Men däremot ser vi allvarligt på att regeringen finansierar förslaget genom att sänka miljöersättningarna i landsbygdsprogrammet eftersom det kan få konsekvenser för biologisk mångfald på landsbygden. Miljöersättningarna går till hagmarker, våtmarker m.m. Ytterst kan sänkningen av anslaget drabba mervärdet av svensk mat, menar vi. Därför vill vi återföra till anslaget för miljöersättningarna de 45 miljoner i svensk egenfinansiering som djurvälfärdsersättningen kostar. Detta ger ökade medel för miljöersättningar, jämfört med regeringens förslag, med 90 miljoner. Den satsning som regeringen genomför under namnet det nya matlandet bör enligt vår mening omvärderas och ersättas med ett arbete för att ta fram en långsiktig livsmedelsstrategi. Den beskrivning av satsningen som regeringen publicerat är i princip fri från nya åtgärder för att nå målen med satsningen istället räknas aktiviteter upp som i mångt och mycket kan sägas vara en del av de normala uppgifterna på Landsbygdsdepartementet. Råvaror som det vilda köttet, svamp och bär nämns. Men i de flesta fall är detta knappast varor där det går att öka produktionen för export eller som kan ge fler arbetstillfällen. Djurskyddet nämns som en viktig del av satsningen men har regeringen inte presenterat åtgärder som stärker djurskyddet utan istället har en politik förts som minskat kontrollerna. Även ekologisk produktion nämns som en viktig del men sanningen är att regeringen sänkt ersättningarna och att antalet certifierade odlare har minskat. Att skatten på handelsgödsel tagits bort lyfts fram som positivt för primärproducenterna men att reformen riskerar öka halten av kadmium i den svenska maten kan knappast innebära en förbättrad kvalitet som är förenlig med satsningens syften. Vi delar regeringen syn att det behövs insatser för att öka livsmedelsexporten men dessa bör skötas av dem som är experter på det, det vill säga de vanliga exportfrämjande instanser som regeringen har till sitt förfogande. Istället för Matlandet missriktade PR-insatser behöver vi satsa på att etablera varumärken och utveckla specifika produkter som kan nå framgång på den internationella marknaden. Ett exempel är vars produktion nu ökar kraftigt efter exportframgångar, och det har skapat tryggare försörjning och arbetstillfällen för mjölkbönder. Vi är kritiska till att regeringen stoppade utgivningen av information om matens klimatpåverkan, trots att råden redan har anpassats till den kritik som kommit från . Vi anser att det är rimligt och viktigt att en svensk myndighet med ansvar för livsmedelskonsumtion informerar om den klimatpåverkan som vår konsumtion har. De meddelanden som utgett på klimatområdet slår fast att klimatfrågan är den största utmaningen som unionen står inför. Därför menar vi att regeringen bör ge verket instruktioner att publicera de reviderade råden. De svenska konsumenterna efterfrågar en ökad kännedom om matens ursprung. Det är också ett kvitto på att de svenska mervärdena är reella och att de ligger bakom att många svenska konsumenter föredrar svenskproducerad mat. Vi menar också att regeringen bör sträva efter att inom EU-reglernas ramar öka kraven på information till konsumenterna, också på restaurang. Ett exempel är samarbetet inom branschen för att ta fram en enhetlig symbol för svenskproducerat kött som branschen frivilligt kan använda för att lyfta fram det svenska mervärdet. En sådan är snart på plats. Vi menar att regeringen mer aktivt bör driva och stötta sådana överenskommelser. Vi vill se en obligatorisk ursprungsmärkning av alla livsmedel. Ett mervärde som under den de borgerliga regeringsåren tappat i stöd är den ekologiska produktionen. Vi menar att detta är olyckligt dels eftersom skulle kunna ha konkurrensfördelar inom EU på detta område om det utvecklades och dels eftersom den svenska inhemska efterfrågan på ekologiska produkter växt starkt men den har inte kunnat följas upp av ökad tillgång på ekologiska produkter. Oroande är också att antalet ekologiska jordbrukare minskar. Enligt utredningstjänst1 har antalet lantbrukare anslutna till miljöersättningen för ekologisk produktion minskat och stödet inom landsbygdsprogrammet har minskat från 587 miljoner 2006 till 500 miljoner 2009. En anledning är de förändrade miljöersättningarna för ekologisk produktion av vall. Det marknadsfrämjande stöd som tidigare fanns har avskaffas och delvis flyttats över till Matlandet Sverige-satsningen. Vi vill tillföra 25 miljoner till anslaget Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur för att främja produktion och konsumtion av och handel med ekologiska produkter. Vi socialdemokrater har som mål att av marken ska vara ekologiskt odlad 2020. Det kräver ett större engagemang. Offentlig verksamhet ska gå före genom att upphandla ekologiska livsmedel och därmed bidra till ökad efterfrågan på ekologiska produkter. Goda exempel finns. Exempelvis läns landsting som 2010 nådde ekologiska livsmedel. serverar 1 miljon portioner mat och har som ledstjärna att maten ska vara god, varierad, näringsriktig och hälsosam. I läns landsting ses maten som ett verktyg för att behålla hälsa, livsglädje och social gemenskap att god och ekologisk mat spelar en viktig roll för patienthälsan. Lantbruket är nästa utmaning för biogasen och den omställningen har bara börjat. Det finns stödmöjligheter via landbygdsprogrammet, men företagaren måste själv stå för tillkommande infrastruktur, som ledningar till uppgraderingsanläggningar m.m. För många lantbrukare har detta blivit ett hinder för att satsa på nya anläggningar, och vi menar att regeringen behöver se över och komplettera reglerna för landsbygdsstöd för biogassatsningar för att tillgodose detta så att inte utvecklingen av biogasproduktionen i jordbruket riskerar att stanna upp. I det förslag som regeringen nu bereder av förändrat landsbygdsprogram ökas också anslaget för biogas, vilket bör möjliggöra en sådan regeländring. Det är av stor vikt att detta kommer på plats. Skador orsakade av sniglar Den spanska skogssnigeln har funnits i och orsakar nu skador i trädgårdar och odlingar. Grundorsaken till problemen är att det saknas naturliga fiender som kan balansera snigelns stora förökningsförmåga. Våra grannländer har engagerat sig i forskning, information och bekämpning av den spanska skogssnigeln. Men i har snigelproblemet bedömts som mindre viktigt därför att det tidigare bara har berört fritidsodlare och för att det inte har presenterats några tillräckligt intressanta forskningsprojekt för forskningsråd och liknande finansiärer. I görs inga vetenskapliga försök beträffande bekämpning. Mot bakgrund av att såväl yrkesmässig odling som fritidsodling kan förväntas få växande problem med den spanska skogssnigeln och att otillräckliga åtgärder vidtagits från svensk sida, bör till regeringen påtala behovet av en nationell strategi beträffande den spanska skogssnigeln. En sådan strategi bör innefatta både internationellt erfarenhetsutbyte och inhemska försök med bekämpning. Vidare bör ingå information till yrkesodlare och fritidsodlare och även en bättre övervakning av snigelns fortsatta spridning. Starkt djurskydd har ett egenvärde som ger mervärde Djurskydd och djurs välfärd är en viktig fråga för oss socialdemokrater och ett område där behöver intensifiera sitt arbete. Att behandla djuren väl är ett etiskt ansvar som vi har. har haft som ambition att vara världsledande på djurskydd, något som vi kommit längre bortifrån. För att stärka det svenska djurskyddet måste ytterligare åtgärder vidtas och efterlevnaden av den svenska djurskyddslagen säkerställas. Ambitionen ska också vara att stärka skyddet för djur utanför gränser. Det svenska djurskyddet är en viktig del av det svenska mervärdet. Därför är det oerhört viktigt att regeringen upprätthåller och försvarar ett gott djurskydd för att svenska livsmedel även i fortsättningen ska ha en bra konkurrenssituation på den svenska marknaden. Men det räcker inte med att ha ett bra regelverk för att försvara det svenska mervärdet. Det behövs också en stark tillsyn som förhindrar att allmänhetens förtroende för mervärdet urholkas när enskilda undantag på brott mot de svenska reglerna lyfts fram och av allmänheten uppfattas som bilder av hur det svenska djurskyddet bedrivs generellt. Sådana exempel kan orsaka skador på varumärket svensk mat som får omfattade och långtgående konsekvenser för arbetstillfällen på landsbygden. Därför behöver vi en stark djurskyddstillsyn i . När djurskyddskontrollen överfördes till länsstyrelserna var det en underfinansierad reform. På många ställen görs inga planerade kontroller och vissa länsstyrelser har inte ens resurser till de akuta kontrollerna. Vi menar att regeringen omgående behöver göra en översyn av systemet och återkomma till med en plan för hur djurskyddet ska upprätthållas. Länsstyrelserna bör få förstärkta resurser och vi menar att kontrollavgiften ska återinföras för att finansiera en ökad tillsyn. En del i problemet är den privatisering av distriktsveterinärverksamheten som regeringen genomförde, vilken riskerar leda till stora problem i områden med låg djurtäthet som kan stå helt utan veterinärer. Regeringen bör därför avbryta reformen och åter göra distriktsveterinärerna och smittskyddet till en angelägenhet för det allmänna. Djurens hälsa måste prioriteras tydligare Vi är oroliga för hur förslagen i regeringens djursmittsutredning SOU 2010:106 kommer att påverka de svenska mervärdena om de genomförs av regeringen. Om, som utredaren föreslår, stora delar av de kostnader som av staten flyttas över på djurägarna kan detta leda till att företag med små marginaler tvingas vänta för länge med att slå larm om sjukdomar som misstänks ha uppkommit i besättningen. Vi tror att det system som råder är en bra investering för att skapa trovärdighet och mervärde till svenska livsmedel. Den oro som finns i näringen för att förslagen i utredningen kommer att bli lagstiftning behöver ut och vi uppmanar därför regeringen att meddela hur förslagen i utredningen ska beredas vidare. Annars riskerar vi att investeringar stoppas och satsningar på djurhållningen i uteblir i avvaktan på besked från regeringen. Det kan skada den svenska konkurrenskraften i livsmedelssektorn.