ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02K387 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna som har ratificerat bör efterlevas. Rätten till att, för den enskilda medborgaren, frivilligt få välja politisk åskådning och facklig organisation är skyddat av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Det är grundläggande för demokratiska stater och det kan anses som självklart att varje medborgare har rätt att tillhöra en förening och likaså rätt att avstå från att ansluta sig till en förening. gäller som lag i . Artikel 5 i den europeiska stadgan slår fast rätten för arbetstagare och arbetsgivare att bilda och tillhöra en organisation som tillvaratar deras ekonomiska och sociala intressen. Statens uppgift är att skydda medborgarnas möjlighet att utöva denna rätt. I artikel 11 så slås det fast att varje medborgare har rätt att ansluta sig till fackföreningar för att skydda sina intressen. I artikel 14 så fastslås det förbud mot diskriminering såsom på grund av kön, ras, hudfärg, språk, religion, politisk eller annan åskådning. har i en rapport fört fram att den positiva föreningsfriheten har en annan och bredare funktion i rättighetsskyddet än den negativa. Detta kan utläsas från formuleringen av den negativa föreningsfriheten i 2 kap. 2 § regeringsformen. Det är av bland annat denna anledning viktigt att slå fast vad såväl den positiva som den negativa föreningsfriheten innebär. Var och en som önskar att vara medlem i ett fackförbund kan ej i lag fråntas denna rätt. Inte heller kan denna intvingas i villkor som gäller för fackligt anslutna. Med anledning av de fall där fackanslutna sverigedemokrater uteslutits ur de fackföreningar de betalt medlemskap till och som har till uppgift att företräda dem vid arbetsrättslig konflikt så bör riksdag och regering se till att de lagar och rättigheter som gäller i även omfattar politiskt aktiva oavsett politiskt parti. Diskriminering på grund av politisk åsikt är lika förkastligt som övrig diskriminering.
mot · GZ02K389 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att partisymboler ska finnas på gemensamma valsedlar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att gemensamma valsedlar skulle ha stor betydelse för miljön och innebära minskade utgifter för staten. Vid varje val trycks miljontals valsedlar upp åt de politiska partierna. Enligt gällande vallag (2005:837) ska valsedlar bland annat ha parti- och valbeteckning samt uppgifter om kandidaterna. Det förekommer uppgifter vid varje val om att väljare har svårt att skilja på valsedlarna från olika partier. Snarlika namn gör att det kan vara lätt att ta fel valsedel för den som har lässvårigheter eller nedsatt synförmåga. För att minimera risken för detta så borde partisymbolen finnas ihop med partinamnet på valsedeln. Ytterst handlar det om att säkra demokratin och dess spelregler. Dagens system lider av ett demokratiskt underskott där valsedlar kan blandas samman, kastas eller gömmas och det är ett slöseri med valsedlar och innebär även ett slitage på miljön med alla dessa transporter för att distribuera valsedlarna. Genom att ha gemensamma valsedlar så minskar risken för valfusk i form av att ett partis valsedlar slängs eller göms undan. En valsedel skulle kunna innehålla samtliga partiers beteckning, partisymbol och kandidater. Vid sidan av varje partibeteckning och kandidatnamn ska det finnas utrymme för att kryssa för personval. Valsedlarna ska sedan finnas och tillhandahållas i varje vallokal. Det blir lika villkor för alla och envar samt att valhemligheten bevaras på ett bättre sätt . För miljön innebär det enbart vinster med miljontals färre valsedlar som behöver tryckas upp, tusentals mil behöver inte köras och miljoner valsedlar behöver inte kasseras efter valdagen. I har man ett system med en gemensam valsedel, liksom i länder som och . , och har gemensamma valsedlar. Gemensamma valsedlar ger väljaren en samlad överblick över de partier som ställer upp i valet.
mot · GZ02K390 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utländska medborgare inte ska ha rösträtt i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att endast den som innehaft svenskt medborgarskap ska kunna utses till statsråd eller vara valbar till som ledamot eller ersättare till ledamot. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa möjligheten till dubbelt medborgarskap.1 1 Yrkande 3 hänvisat till SfU. Betydelsen av att vara svensk medborgare urholkas successivt. För att assimilation ska vara möjlig måste ett svenskt medborgarskap vara något som förtjänas och dessutom innebära vissa exklusiva rättigheter. Exempel på sådana rättigheter kan vara den oinskränkta rätten att vistas och uppehålla sig i , rätten att rösta i svenska val och rätten att väljas till höga politiska befattningar. I vissa kommuner finns stadsdelar som antalsmässigt domineras av invandrare. har utländska medborgare som bor i rösträtt i val till kommun- och . Med en fortsatt massinvandring kommer hela kommuner få en befolkning som till övervägande del utgörs av invandrare, vilka till stor del kommer vara utländska medborgare. Detta kan i förlängningen leda till att utländska medborgare, utan känsla för svenskt samhällsliv, svensk kultur och svenska traditioner, utövar en betydande politisk makt i . Detta är inte rimligt och måste därför åtgärdas. Problemen med dubbla medborgarskap är flera. Det kan röra sig om arv, eftersom vissa länder inte tillåter att arv förs över till medborgare med dubbla medborgarskap. Det kan även bli problem ifråga om äktenskap, skilsmässa, vårdnad av barn med mera. Det kan också innebära att en person tillåts rösta i båda länderna eller inkallas till värnplikt i sitt andra hemland. Ett uppmärksammat fall av dubbelt medborgarskap är journalisten , som har medborgarskap både i och i . sitter fängslad i och båda ländernas regeringar agerar som om han vore just deras medborgare. Slutsatsen måste bli att dubbelt medborgarskap inte borde tillåtas i . Det ovan anförda bör ges regeringen tillkänna.
mot · GZ02K391 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att offentlighets- och sekretesslagen även ska gälla i skolor med enskild huvudman. För skolor som bedrivs i offentlig regi gäller den så kallade offentlighets- och sekretesslagen som trädde i kraft . Det innebär bland annat att handlingar som kommer in till skolan, upprättas och förvaras på skolan, är allmänna handlingar. Dessa handlingar har alla rätt att ta del av så länge de inte innehåller sekretessbelagda uppgifter. Sekretessbelagda uppgifter får nämligen inte lämnas ut. Huvudmän för fristående skolverksamhet, skolbarnsomsorg och förskoleverksamhet är däremot inga myndigheter och omfattas därför inte av offentlighets- och sekretesslagen. Det innebär att fristående skolor inte har någon skyldighet att lämna ut handlingar från verksamheten. Eftersom de fristående skolorna finansieras via skattemedel är detta inte rationellt eller logiskt. Dessutom bäddar detta för att de kommunala skolorna och de fristående skolorna inte verkar under jämlika förhållanden. Vi menar att samma principer om offentlighet för handlingar rörande verksamheten skall gälla för alla skolformer. Den princip vi förordar är den offentlighetsprincip som gäller den kommunala skolan. Offentlighets- och sekretesslagen skall således gälla oavsett huvudman.
mot · GZ02K392 · 2011-10-04 00:00:00 — Skydd för gemensam egendom tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skydd för gemensam egendom. Den privata äganderätten har ett gott skydd i grundlagen. Det gemensamma, offentliga ägandet har det däremot inte. En liten politisk majoritet kan, driven av fundamentalistisk privatiseringsiver, med ett enkelt beslut sälja ut gemensam egendom, ett gemensamt kapital som byggts upp och som i många fall spelar en viktig roll för att bära upp en solidarisk och jämlikhetsinriktad samhällsmodell. De borgerliga partierna har i stat och kommun sålt ut sådan gemensam egendom: stora statliga företag, allmännyttiga bostadsbestånd, skolor med mera. I mer än ett fall har exempelvis förskolor och skolor slumpats bort till vrakpriser. Till saken hör att det i vissa fall, det gäller till exempel utförsäljning av statliga företag och allmännyttiga bostadsbestånd, i praktiken är omöjligt för en ny politisk majoritet att återställa det gemensamma ägandet. I andra fall, som när det gäller så kallad avknoppning och försäljning av kommunala skolor eller förskolor, har försäljningarna skett till reapris. Gemensamt kapital har förskingrats och nya enskilda ägare har snabbt kunnat berika sig. Den nyliberala majoriteten må ha vunnit sin makt i demokratiska val, men en fråga är om den tydligt sökt och fått mandat för dessa privatiseringar. Omfattande privatiseringar som inte kan göras ogjorda ska kunna genomföras av vad som kanske är en högst tillfällig opinion. Det är inte demokratiskt rimligt att gemensamt ägande som byggts upp kan avyttras så enkelt och lättvindigt som ofta sker. Privatiseringspolitiken leder så gott som undantagslöst till att redan rika blir ännu rikare och att inkomst-, förmögenhets- och inflytandeklyftorna ökar. På de områden som tidigare betraktades som naturliga samhällsmonopol det gäller till exempel järnvägen, elmarknaden och postverksamheten har avregleringar och privatiseringar dessutom lett till höjda priser och ökade kostnader för konsumenten. Grundlagarna skyddar privat egendom. De bör också erbjuda ett bättre skydd än vad som är fallet för gemensam egendom. bör därför utreda hur ett sådant skydd skulle kunna konstrueras. Det är naturligtvis inte önskvärt att förhindra varje utförsäljning av gemensam egendom, vare sig den sker i stat eller kommun, men är det högst rimligt att omfattande och oåterkalleliga privatiseringar har ett bättre demokratiskt skydd än som är fallet. bör alltså särskilt utreda hur ett sådant förstärkt skydd för gemensam egendom skulle kunna utformas.
mot · GZ02K394 · 2011-10-03 00:00:00 — anvisar till utgiftsområde 1 mindre än vad regeringen föreslagit för eller således 11 . Stöd till politiska partier Åtgärder för den nationella minoriteten romer är viktigt för att effektivt och kompetent bistå regeringens uppgift att styra landet. Utgifterna ökade emellertid kraftigt i och med EU-ordförandeskapet och bör därför sänkas. Länsstyrelserna får även ett ökat bidrag på avsett för att öka djurskyddskontrollerna. Vi sänker även stödet till politiska partier samt avskaffar det verkningslösa anslaget till en enskild minoritet i sin helhet.
mot · GZ02K395 · 2011-10-03 00:00:00 — Information på lättläst svenska tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgång till lättläst information. myndigheter och kommuner ska vara öppna och tillgängliga för alla. Som en del i detta måste språket i information från offentlig förvaltning vara begripligt för alla medborgare. Detta finns också reglerat i ett flertal lagar och direktiv, bland annat förvaltningslagen (7 §) och regeringens förvaltningspolitiska proposition (2009/10:175 s. 53), förordningen om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av integrationspolitiken (1986:856), förordningen om myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken (2001:526) och språklagen (2009:600). Särskilt språklagen och förordningen om myndigheternas ansvar för handikappolitiken, med riktlinjer och tolkningar, poängterar att information ska utformas med tanke på människors olika kommunikativa behov, bland annat att omkring en fjärdedel av befolkningen är läsovan eller har lässvårigheter. För många människor med läsovana eller lässvårigheter är information på så kallad lättläst svenska till stor nytta, kanske till och med avgörande, för att kunna tillgodogöra sig information från myndigheter och andra samhällsinstanser. Trots tydliga krav om myndigheternas ansvar att se till att deras information är tillgänglig för alla medborgare, saknar fortfarande många myndigheter och kommuner viktig information på lättläst svenska. Bland annat saknar av landets 290 kommuner och av 228 myndigheter information på lättläst svenska på sina webbplatser. Arbetet med att ta fram lättläst information från myndigheter och kommuner går alltför långsamt, trots att det finns krav på att man ska tillgodose behovet för personer med lässvårigheter. Flera av landets mest medborgarnära myndigheter bör därför få utökade krav i sina regleringsbrev att arbeta med att göra sin information tillgänglig för personer som av olika anledningar har svårigheter att tillgodogöra sig skriftlig information. Bland annat bör detta ske genom att man erbjuder lätt tillgänglig information på lättläst svenska. Per Lodenius (C)
mot · GZ02Kr242 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tydligare regelverk och en översyn av ersättningsnivåerna för kulturbyggnader på landsbygden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka inom EU för förändrade momsregler för kulturbyggnader.1 1 Yrkande 2 hänvisat till SkU. På landsbygden finns en mängd olika kulturbyggnader, exempelvis slott, herrgårdar, kyrkor, ekonomibyggnader, industrier och ängslador. I många fall innehar bygder ett stort antal värdefulla byggnader fördelat på ett fåtal invånare Stora ägarkrav ställs på aktörer som ofta är föreningar, stiftelser, kommuner, eller församlingar. Många av byggnaderna kan användas men kräver oftast stor kunskap och speciella material när det gäller skötsel för att inte förvanskas. Det uppstår kulturella merkostnader som bidrag från länsstyrelser sällan klarar att möta. Inom EU bör verka för att underlätta införandet av reducerad moms på renovering av historiskt värdefulla byggnader. Det är nödvändigt att det medges skattemässigt avdrag för de kulturhistoriska merkostnaderna. är det viktigt att höja kulturobjektens status genom utbildning och kurser. Kulturobjektens möjligheter till ökad kulturturism kan genom intäkter m.m. bidra till drift och underhåll och vitalisera bygder med vikande befolkningstrender. Det är därför viktigt att skydda våra gamla gårdar som viktig del av kulturarvet. Staten äger också ett ansvar för bevarandet av kyrkobyggnader. När det gäller byggnader ägda av , ses regleringen över då kyrkan inte kommer att vara i behov av alla byggnader för sin verksamhet. De resurser som står tillbuds för att hålla kyrkobyggnaderna i skick räcker inte till med vikande medlemsantal.
mot · GZ02Kr244 · 2011-10-03 00:00:00 — Bergmancenter på och nationellt centrum för film tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att göra Bergmancenter på till ett nationellt center för film. Ett levande Bergmancenter med utåtriktad verksamhet skulle på många sätt stärka kulturlivet lokalt, nationellt och internationellt, inte minst ur ett barn- och ungdomsperspektiv. Film på som är anpassad till eget skapande och där man på ett naturligt sätt kan koppla ihop livsgärning med ungas kreativitet skulle stärkas ytterligare om detta också var ett nationellt intresse. Film på och Pedagogiskt Mediecentrums arbete tillsammans med Fårösundsskolan kallat Allas är ett projekt som finns väl dokumenterat och som ges ännu större möjligheter med en nationell filmskapande verksamhet. Ett exempel ur nationellt perspektiv är Swedish talent , en talangträff för filmare som arrangeras i samband med Bergmanveckan. För turister och andra internationella besökare skulle ett levande Bergmancenter bli en naturlig samlingsplats för talangerna i en skapande verksamhet som med lätthet skulle kunna kopplas ihop och därmed stärka besöksnäringen, inte minst filmturism och fotspårsturism över huvud taget. Möjligheterna att göra Bergmancenter på till ett nationellt center för film bör därför utredas.
mot · GZ02Kr250 · 2011-10-03 00:00:00 — Fler utbildningsplatser på folkhögskolorna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fler utbildningsplatser på folkhögskolorna. har vi en mycket hög arbetslöshet i och regeringen har inte fått ett minskat utanförskap ett begrepp som började med i valrörelsen och som skulle kraftigt minska. Utbildning är ett av de mest effektiva sätten att öka människors chanser att få jobb och ett bra sätt att minska på utanförskapet. Kunskapskraven ökar i arbetslivet och många av de jobb som försvunnit i den ekonomiska nedgången kommer aldrig tillbaka. Det är därför viktigt att investera i utbildning och erbjuda flera alternativa studiemöjligheter. Folkhögskolan är ett bra alternativ till andra utbildningsformer och erbjuder studiemiljöer och arbetssätt som i hög grad utgår från de studerandes behov, förkunskaper och erfarenheter. Målet kan vara att läsa in gymnasiekompetens, behörighet till högskolan eller ge olika typer av yrkeskunskaper. Den bredd, frihet och de studieframgångar som folkhögskolan ger gör den till en viktig del i det svenska utbildningssystemet. Mot bakgrund av de behov som finns och de studiemöjligheter som folkhögskolan kan erbjuda, är de satsningar regeringen gjort på folkhögskolan högst otillräckliga. Folkhögskolan behöver ges tillräckligt antal utbildningsplatser för de behov som finns. Möjligheterna att studera för den som har varit eller riskerar att bli arbetslös behöver förbättras. Därutöver bör möjligheterna undersökas att dirigera en del av anslaget direkt till folkhögskolorna istället för via kommunerna.
mot · GZ02Kr255 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett statligt engagemang för stora mästerskap till . lovade statsminister (M) att ska verka aktivt för att få hit fler stora internationella evenemang. Men i den frågan har ganska lite hänt och stora mästerskap har gått förbi. Så kommer det att bli även i fortsättningen om ingenting görs. Upplevelseindustrin blir allt viktigare. Men utan ett statligt engagemang kan glömma att få arrangera de största tävlingarna. Då går vi också miste om stora skatteintäkter, ökad turism och all uppmärksamhet som exempelvis ett , eller ett ger. Det är inte själva tävlingarna som genererar de stora pengarna, oavsett sponsring och biljettintäkter. Den stora vinsten ligger i besöksnäringen runtomkring. Till det kommer värdet av all uppmärksamhet och alla tv-tittare. Det finns ett antal mästerskap att söka och chanserna att få till exempel ett är små, men om ska söka måste vi bestämma oss 2013 då intresseanmälan lämnas. Idrottsrörelsen får mycket pengar från Handslaget eller idrottsmiljarden, men lägger man ihop värdet av allt det ideella arbete som ledarna lägger ned runt om i alla klubbar är det mångdubbelt högre. Det motsvarar ca 70 000 årsarbeten. och Åre har genomfört både och alpina , men den riktigt stora idrottsfesten som ett är vill vi gärna få bjuda och omvärlden på. För att det ska vara möjligt behöver regeringen ta initiativ till ett statligt engagemang för ett .
mot · GZ02Kr256 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att på nationell nivå ta initiativ till samtal med regioner, landsting, kommuner och huvudmän om folkbildningens angelägenhet och det gemensamma ansvaret för dess utveckling. Folkbildningen har i ett helt sekel bidragit till att minska kunskaps- och klassklyftor i och väckt engagemang som lett till att , jämfört med många andra länder, har en livaktig demokrati där många människor gör sin röst hörd. propositioner som berört folkbildningen har slagit fast värdet av detta och värdet av att folkbildningen även får möjlighet att utvecklas utifrån sin särart. Det har också konstaterats att det är ett gemensamt ansvar för stat, kommuner, landsting och huvudmän att erbjuda dessa förutsättningar. Ändå finns det skäl att känna oro för framtidens folkbildning. Sedan den politiska majoriteten skiftade 2006 har flera kommuner, landsting och regionförbund i landet beslutat att kraftigt begränsa eller helt upphöra med sitt stöd till folkbildningen. Särskilt de senaste årens tuffa ekonomiska förutsättningar har gjort att många kommuner valt att kapa bidragen. På flera håll förs också en diskussion om hur man i högre utsträckning ska kunna styra, uppdra åt och beställa verksamhet från studieförbund och folkhögskolor. Blir detta verklighet går hela poängen med folkbildningen förlorad, och då kan vilken kommersiell utbildningsleverantör som helst ta över dess verksamhet. Det är viktigt att förstå folkbildningens idé för att förstå motiven för samhällets stöd till folkbildningen. Folkbildningens praktiska genomförande ska naturligtvis granskas utifrån olika kvalitetsindikatorer. Men detaljerna måste folkbildningen själv finna former för. Precis som deltagandet är fritt och frivilligt för den enskilde, måste god folkbildning vara befriad från pekpinnar och tvång. Syftet med statens bidrag till folkbildningen bör därför vara att utveckla och stärka den, inte att styra och begränsa den. För att folkbildningen ska bli en mötesplats och plantskola för demokratiska samhällsmedborgare som vill skapa opinion och påverka i hela landet måste alla nivåer ta sitt ansvar och slå vakt om dess särart och bidra till dess utveckling. Med tanke på att bidragen till folkbildningen från kommuner och landsting har minskat kraftigt är det hög tid att man från nationell nivå tar initiativ till samtal med regioner, landsting, kommuner och huvudmän om folkbildningens angelägenhet och det gemensamma ansvaret för dess utveckling. i (S)
mot · GZ02Kr266 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bevara och utveckla Klaverens Hus. Klaverens Hus grundades i med syftet att bygga upp och vårda en representativ samling av svenska klaverinstrumet, bevara minnena av svensk hantverks- och industrihistoria på klaverens område och sprida kunskap om klaver genom tiderna. Klaverens Hus är även ett arbetslivsmuseum med en stor industrihistorisk samling verktyg, maskiner, ritningar, fotografier av fabriker, produktion och arbetare, intervjuer med fabrikörer, yrkesfolk och företrädare för återförsäljare m.m. med tyngdpunkten förra hälft och är med sitt koncept världsunikt. Huvuddelen av instrumenten är tillverkade i och utgör en viktig del av vårt svenska kulturarv. Verksamheten är mycket mer än en samling. Med frivilliga och oavlönade krafter bedriver man forskning och ger ut publikationer, man gör utställningar och besvarar frågor från allmänheten och man anordnar konserter och föredrag. Klaverens Hus är en ekonomisk eller ideell förening utan egna intäkter. riskerar Klaverens Hus att upplösas och att samlingarna försvinner, vilket med hänsyn till samlingarnas unika art vore djupt olyckligt eftersom de inte går att återskapa. Föreningens instrumentsamlingar är så omfattande och av så hög kvalitet att de är av stort intresse även utanför gränser. Det är viktigt att bevara dessa kulturarv, då de är en viktig del av vår svenska kultur- och hantverkshistoria. Verksamheten behövs för att bevara samlingarna. Stora delar av dessa samlingar skulle vara omöjliga att ersätta, eftersom många gamla pianon slängs eller säljs till utlandet. ger regeringen till känna att se över möjligheten att införliva Klaverens Hus bland övriga kulturskatter så att Klaverens Hus verksamhet kan säkerställas.