mot · GY02Ju17 · 2011-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2010/11:128 Medling och förlikning ökade möjligheter att komma överens begär att regeringen lägger fram förslag till lag om att mål om vårdnad och umgänge med barn ska kunna omfattas av tillämpningen av lag om medling i vissa privaträttsliga tvister samt förslag till lag om undantag från tystnadsplikten för medlare i enlighet med vad som anförs i motionen. Med anledning av de brister som har diskuterats på olika håll i familjerätter runt omkring i när det gäller vårdnadstvister och umgängesrätt bör man fundera över om den modell med medling och samarbetssamtal som finns i FB-mål verkligen är ändamålsenlig. Anledning till bristerna kan vara flera, såsom resursbrist, arbetskultur och okunskap kring hur man kommunicerar och tolkar barns språk och verklighetsuppfattning. Bristerna medför att barn tenderar bli extra utsatta när föräldrarna ska komma överens i svåra frågor. Till detta kommer att det inte hör till ovanligheterna att barn används som maktmedel i form av umgängessabotage, vilket gör skilsmässor, med efterföljande tvister, extra traumatiska och seglivade. Enligt vår mening verkar det medlingsinstitut som förs fram i propositionen välavvägt och ger en större tyngd åt eventuella överenskommelser mellan parterna i FB-mål än de avtal som kan komma till stånd enligt 6 kap. (FB). Som gränsdragningen mellan dispositiva och indispositiva tvister framställs i propositionen vill regeringen, liksom i Ds 2010:39, påskina att direktivet inte på något sätt medger medling i t.ex. umgänges- eller vårdnadsmål. Hänvisning görs till bl.a. punkterna 10 och 21 i preambeln. Vidare finns ett beaktande av att frågan om sekretessen för medlare och biträden kan bli problematisk med hänvisning till barnets bästa. Detta är dock en chimär, då direktivet uttryckligen ger en öppning för medling i vårdnadsmål genom punkt 20 och artikel 7.1 a). Det enda som konstateras är att det, inom EU-27, är vanligt förekommande med indispositiva tvister inom familjerättens område, att man inte ska kunna använda kunna komma runt verkställighetsbestämmelserna i den stat där överenskommelsen ingicks och att medlemsstaten bör införa undantag från sekretessen för medlare m.m. för det fall att det behövs för barnets bästa. Det finns, som tydligt framgår, därmed inget stöd för regeringens invändning att sekretessen skulle utgöra ett hinder för medling i FB-mål. Inte heller att verkställighetsförordningar skulle ställa upp hinder, utan endast att det ska finnas verktyg för att komma till rätta med kringgående av nationell rätt. Noteras kan dock att, som regeringen framför, vissa frågor rätteligen inte kan rådas över av föräldrarna. Det finns dock en uppsjö tvister som rör vårdnad och umgänge där föräldrarna faktiskt kan komma överens med gott resultat. I sammanhanget kan även lyftas fram att i de flesta fall där man skiljer sig blir inte ens familjerätten inblandad. Vi vill i linje med detta endast ge ett starkt verktyg åt föräldrarna där de ges tillfälle att försöka komma överens. För det fall att meningsskiljaktigheterna parterna emellan är så stora att medling inte skulle vara framgångsrikt är det inte heller troligt att samarbetssamtal leder någon vart. Man ska dock komma ihåg att medling enligt regeringens förslag är frivilligt. Således: kan man komma överens parterna emellan är det bäst, och krävs det samarbetssamtal är även det av godo. Dock bör medling, enligt den i propositionen föreslagna modellen, kunna erbjudas tvistande parter. Regeringens invändningar om varför direktivet inte ska tillämpas på ifrågavarande tvister har ingen tyngd, och fördelarna med medling är för stora för att inte tillämpas även i FB-mål. Därför anser vi att ska ge regeringen i uppdrag att ta fram förslag till lag om att även tillåta tillämpning av den föreslagna lagen i vissa FB-mål samt införa undantag från yppandeförbudet för medlare och biträden i sådana mål för det fall att det behövs för att tillvarata barnets bästa.