mot · GZ02Fi243 · 2011-10-04 00:00:00 — För att stödja små och medelstora företag som arbetar på växande marknader för miljöteknik och produktionssystem för integrerad energi- och materialproduktion, behöver det skapas fler testbäddar och demonstrationsanläggningar med stöd av offentliga investeringar. avsätter vidare för innovationsinriktade insatser. Innovativ upphandling innebär att det i en upphandling finns krav på teknikinnehåll och teknikutveckling som erfordrar en viss FoU-insats. föreslår att offentliga innovationsupphandlingar ges en kraftfull statlig stimulans genom särskilt stöd för att minska riskerna som möter enskilda statliga myndigheter, landsting och kommuner i dessas upphandlingsprocesser och som kan hämma upphandlingar av innovativa lösningar. Offentliga aktörer kan på så sätt använda sin upphandling för att driva utvecklingen framåt när det gäller FoU, innovationer och teknikutveckling. Vi vill också stärka Forska och väx-programmets möjligheter att finansiera projekt för att utveckla innovationsprocesser. Vi vill också förstärka möjligheterna till s.k. såddfinansiering för att särskilt stimulera innovationsprocesser i de delar av landet där det kan vara långa geografiska avstånd till en bank eller kreditgivare. En viktig del i en statlig näringspolitik är att behålla och utveckla befintliga branschprogram samt initiera och ge stöd till nya utvecklingsprogram för olika branscher. avsätter i detta syfte. Utformningen ska tas fram av parterna tillsammans med universitet och högskolor. Vi vill skapa gynnsamma förutsättningar för svensk vindkraftsindustri genom ett branschprogram som utformas i samarbete med vindkraftsindustrin. Vindkraftsindustrin befinner sig i början av en stark utvecklingsfas. Globalt kommer uppskattningsvis att investeras i vindkraft . I saknas renodlade vindkraftverkstillverkare även om det här finns ledande underleverantörer. ser en gyllene chans att skapa en vindkraftsindustri i som kommer att innebära att många nya arbetstillfällen skapas. Vi vill även utveckla besöksnäringen genom vår satsning på branschprogram. Den kanske främsta tillväxtpotentialen ligger i att få hit fler utländska besökare, som bor på hotell, äter och dricker på restauranger, besöker sevärdheter och handlar lokalt. Genom att utveckla strategier och åtgärder för att stärka konkurrenskraften inom besöksnäringen kan den bidra till ökad tillväxt och fler jobb i hela landet och skapa goda förutsättningar för landsbygdens framtid. 5.2.4Ställ om samhället för ökad miljörättvisa Klimatförändringarna är mer omfattande och sker i en snabbare takt än vad man har beräknat. vill att ska tillhöra de ledande länderna i världen i klimatomställningen. gör vi inte det. Många av de progressiva förslagen om att skärpa utsläppsmålen, öka klimatfinansieringen och ta ett större ansvar på hemmaplan kommer från andra länder. tycker därför att det är dags att ställa om på allvar samt att intar tätpositionen för klimatet och planetens överlevnad. borde verka för att världen enas om att begränsa temperaturhöjningen till maximalt och att stabilisera koldioxidhalten vid 350 miljondelar (ppm). Detta medför att både och EU måste skärpa sina minskningsmål. miljö- och klimatpolitik måste också hålla sig inom ett rättvist miljöutrymme, dvs. den mängd resurser som vi kan använda utan att tvinga andra människor att använda sig av en mindre mängd resurser. Politik för klimaträttvisa handlar om att verka för goda och rättvisa levnadsförhållanden lokalt och ta ansvar för klimatkonsekvenser som drabbar andra regioner eller länder. förslag leder inte bara till minskade utsläpp och ökad hållbarhet också rättvisan ska öka. Våra förslag för att lösa klimat- och miljöproblemen handlar om att de som släpper ut mer ska ta ett större ansvar, i och internationellt. I ett läge av ökade utsläpp globalt sett och kraftiga förändringar i ekosystemen krävs storsatsningar på miljön och åtgärder för att minska utsläppen av fossila växthusgaser. Vi i är därför djupt oroade över regeringens stora nedskärningar på miljö- och klimatbudgeten. vill satsa på miljö- och klimatarbetet. Vår politik handlar om att minska utsläppen av fossila växthusgaser i med till 2020 samt att utsläppen minskat till 2050 i förhållande till nivå. Trots att det är den rika världen som står för den största delen av utsläppen, är det de fattiga som drabbas hårdast. vill därför ha ett separat klimatbistånd. Det ska bestå av nya additionella medel. Arbetet med att möta och förebygga klimatförändringarna får aldrig ske på bekostnad av viktiga insatser för minskad fattigdom, jämställdhet etc. Drygt en tredjedel av regeringens utsläppsminskningar av växthusgaser uppnås genom uppköp av billiga utsläppskrediter i fattiga länder, s.k. Clean Development Mechanism-projekt. Regeringen köper sig fri från vårt historiska klimatansvar. vill att alla utsläppsminskningar ska göras genom omfattande investeringar på hemmaplan i . Därför föreslår vi ett helt klimatpaket som syftar till att skynda på klimatomställningen i . vill ha ett separat klimatbistånd. Vi vill se ett ökat svenskt fokus på klimatbistånd, men tvärtemot regeringen vill vi genomföra en stor satsning på ett klimatbistånd som ligger utöver enprocentsmålet. På så vis undandrar vi inte resurser från andra viktiga områden. Vi föreslår därför att ett klimatbistånd införs där avsätts 2011, utöver den föreslagna biståndsramen. Pengarna ska användas till förebyggande klimatåtgärder. Detta klimatbistånd ska öka till 1 miljard för att 2013 uppgå till . Det behövs dessutom en klimatfinansiering inom ramen för FN:s klimatförhandlingar om en efterföljare till Kyotoprotokollet. Vi avsätter därför i nya klimatpengar som ska användas till multilateralt klimatbistånd inom ramen för FN:s klimatarbete. satsning innebär 20122014 i klimatbistånd och klimatfinansiering. Genom dessa satsningar kan återupprätta sin trovärdighet i de internationella klimatförhandlingarna och verka för att en hållbar överenskommelse snart kommer till stånd. 5.2.4.2Rädda ekosystemen och skogen enades världens länder på toppmötet om biologisk mångfald i om att vidta kraftfulla åtgärder för att skydda den biologiska mångfalden och världens ekosystem. Man slog fast målet att skydda av land- och vattenområden samt av kust och områden. vill se en svensk handlingsplan samt finansiering för hur detta ska gå till i . Vi avsätter därför mer än regeringen för biologisk mångfald och att en svensk Nagoyaplan ska kunna sjösättas. Stora områden i behöver miljösaneras. Därför är vi oroade över regeringens neddragningar på anslagen till sanering och återställning av förorenade områden. Med en sanering ökar också möjligheten till rekreation eller byggande på områdena. Det finns därför många vinster med att skynda på arbetet med sanering och återställning av förorenade områden. lägger vi mer än regeringen, en summa som höjs till för åren därefter. Vi vill också kraftsamla kring skogen. Hälften av hotade arter finns i skogen och enligt alla experter behövs det ökade resurser till skogen för att bevara dem. Vi vill stärka den biologiska mångfalden och bevara ekosystemens funktioner bl.a. genom utbyggnad av fler naturreservat. Det krävs ett ökat underhåll i skogen i form av naturvårdsarbete, det är både bra för miljön och skapar nya jobb. Vi lägger mer än regeringen på skydd av skogen samt naturvårdsavtal och biotopskydd. vill vi också införa en skogsvårdsavgift, en avgift på avverkning med syfte att finansiera miljöarbetet i skogen. Det kommer att generera till det viktiga naturvårdsarbetet i skogen. 5.2.4.3Ekologisk produktion och djurskydd Jordbruket är en av de största källorna till utsläpp av växthusgaser samt kväve och fosfor, som förvärrar övergödningen. vill därför verka för att jordbrukets utsläpp minskar, både genom en satsning på en mer hållbar produktion och hållbara konsumtionsmönster. Regeringen har misslyckats totalt att främja den ekologiska produktionen. var av jordbruksmarken ekologiskt certifierad. Det innebär att regeringen misslyckades att nå målet om att av jordbruksmarken skulle vara ekologiskt certifierad . Vi vill därför satsa på att utveckla den ekologiska odlingen. Det finns ett behov av ökad information, rådgivning och utbildning inom det ekologiska jordbruket. Det krävs även en miljöanpassad utveckling av det konventionella jordbruket. Vi föreslår också att s.k. ekorådgivare ska införas för att underlätta och stimulera nyetablering av ekologiska jordbruk. Vi inför också skatt på handelsgödsel. Detta kommer att ytterligare stimulera den ekologiska produktionen samt generera till miljöarbete inom jordbruket. Vid sidan av detta satsar vi även inom ramen för vår nya satsning det hållbara matlandet, samt anslår extra medel till för att arbeta aktivt med livsmedelsproduktionens miljöpåverkan. Vi vill bl.a. att det tas fram en handlingsplan för att minska köttkonsumtionen, på så sätt minskar utsläppen och möjligheten att föda upp djur på ett mer etiskt sätt ökar. vill stärka arbetet för djuren genom att inrätta en djurskyddsombudsman. Vi vill utforma en handlingsplan för att minimera antalet djur i djurförsök. Vi vill kraftsamla kring djurskyddskontrollen. Vi vill återinföra möjligheten att ta ut kontrollavgifter för kontrollanterna för en förbättring av verksamheten. Vi lägger också fram ett förslag för att förbjuda dagens form av pälsdjursuppfödning. Vi vill också undersöka möjligheten att ta ut en avgift för djurtransporter. På så sätt skulle lokal produktion stimuleras och resurser skapas till djurskydd och miljö. 5.3Investeringar i ett hållbart arbetsliv med plats för fler arbetsmarknadspolitik syftar till att understödja målet om arbete åt alla och att skapa ett arbetsliv präglat av goda arbetsvillkor, bra arbetsmiljö och ökat demokratiskt inflytande och utvecklingsmöjligheter för löntagarna. Vår politik syftar till att bryta de strukturer som diskriminerar och utestänger grupper av människor från arbetsmarknaden och avskaffa de könsrelaterade skillnaderna i lön, inkomst och arbetsvillkor. För att uppnå det krävs starka fackförbund som tar tillvara de anställdas rättigheter i kollektivavtalen och en arbetsrätt som garanterar schysta spelregler på arbetsmarknaden. Dessutom behövs en arbetsmarknadspolitik som satsar på aktiva och kunskapshöjande åtgärder för att underlätta strukturomvandling, omställning och en god matchning på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadspolitiken måste också understödjas av en offensiv utbildningspolitik där människor ges möjlighet till livslångt lärande. 5.3.1Investera i utbildning för jobb Många som är arbetslösa saknar grundläggande utbildning från grund- eller gymnasieskola. krävs ofta minst gymnasieutbildning för att få ett arbete och det är även nödvändigt för att kunna vidareutbilda sig på yrkeshögskola eller universitet. Vi vet att ungdomar som saknar gymnasieexamen löper stor risk att bli långvarigt arbetslösa eller fastna i korta anställningar med återkommande arbetslöshetsperioder emellan. För att förebygga detta och ge människor större valmöjligheter på arbetsmarknaden inför vi en rätt att läsa in gymnasieskolan. För att uppmuntra till studier inför vi ett särskilt studiebidrag för unga arbetslösa på motsvarande nivå som hela studiemedlet. Även arbetslösa som är fyllda kommer att erbjudas gymnasiestudier inom vuxenutbildningen med en förmånlig finansiering, aktivitetsstöd eller studiemedel med högre bidragsdel. Totalt utökar vi vuxenutbildningen med drygt 25 000 platser. Trots en hög arbetslöshet saknas yrkesarbetare inom flera branscher och yrken. utbildningar är förankrade i den lokala och regionala arbetsmarknaden och kan därför snabbt möta dess behov. De utbildningar som beviljas bidrag är inriktade mot yrken där det finns efterfrågan på utbildad arbetskraft. Myndigheten för menar att intaget kan fördubblas med bibehållen kvalitet. Vi avsätter medel till 5 000 fler platser vid än regeringen. Regeringen har tillfälligt utökat antalet platser i högskolan 2010 och 2011 med 10 000 eftersom antalet sökande ökade som en följd av lågkonjunkturen och att det var ovanligt stora årskullar som gick ut gymnasieskolan. Söktrycket är fortfarande rekordhögt och behovet av högskoleutbildade kommer att öka. Vi förlänger därför satsningen på 10 000 extra högskoleplatser . 5.3.2En effektiv arbetsförmedling och en aktiv arbetsmarknadspolitik En sammanhållen statlig Arbetsförmedling med nationell överblick är en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad. Arbetsförmedlingen ska utgöra en integrerad del i den svenska arbetsmarknadsmodellen, där samverkan sker med parterna och lokala och regionala aktörer spelar en viktig roll. Vi vill avveckla systemet med s.k. kompletterande aktörer och privata jobbcoacher. De pengar som går till att upphandla, administrera och betala dessa aktörer gör bättre nytta i Arbetsförmedlingens egen verksamhet, som går att kontrollera och utvärdera. Jobbsökaraktiviteter och coachning, i och utanför massåtgärderna jobbgarantin för unga och jobb- och utvecklingsgarantin, slukar det mesta av de resurser som regeringen avsätter för arbetsmarknadspolitiken. Den politiken har lett till en explosionsartad ökning av långtidsarbetslösheten, som det är brist på arbetskraft inom vissa yrken. slopar de rigida garantiprogrammen och satsar i stället på aktiva åtgärder med högre kvalitet som stärker de arbetssökandes möjligheter till anställning. Arbetsförmedlingen ska ha större frihet att erbjuda arbetslösa aktiva insatser som utbildning, riktat anställningsstöd eller praktik som efter en individuell bedömning anses lämpligt, utan att invänta en fast tidsgräns. 5.3.2.1Avskaffa tvångsarbetet i fas 3 Regeringens mest kränkande åtgärd är den s.k. fas 3 dit långtidsarbetslösa hänvisas. Deltagarna får ingen lön, utan tvingas jobba för att behålla aktivitetsstöd eller ekonomiskt bistånd. Arbetsgivarna däremot får en ersättning på och deltagare de tar emot. Fas 3 har blivit en lukrativ marknad för dem som har som affärsidé att tjäna pengar på arbetslösheten. För deltagarna har däremot inga positiva arbetsmarknadseffekter kunnat uppmätas. Efter omfattande kritik av fas 3 har regeringen öppnat för att deltagarna ska kunna erbjudas kortare arbetsmarknadsutbildningar och särskilt anställningsstöd. Det förändrar inte det grundläggande att exploatering av deltagarna och undanträngning av riktiga jobb är inbyggda i själva åtgärden. Vi avskaffar därför fas 3 och erbjuder i stället aktiva insatser utformade utifrån den enskildes behov. är drygt 27 000 personer med mycket olika bakgrund och behov placerade i fas 3. Det är därför inte en, utan flera alternativa åtgärder som behövs för att erbjuda dem en bättre väg tillbaka till arbetslivet. Vi inrättar 10 000 årsplatser i subventionerade övergångsjobb . Anställningarna kan ske inom stat, kommun, landsting eller entreprenör anlitad av dessa organisationer samt i ideella organisationer. Övergångsjobbet får pågå i högst . Deltagarna ska ha lön enligt kollektivavtal. Utöver den satsningen bereder vi plats för fas 3-deltagare i yrkesutbildning inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen, eller som anställd lärling. Ytterligare ett antal platser öronmärks för gruppen i vår utbildningssatsning, med möjlighet att läsa in grundskole-, gymnasie- eller högskolekurser med förmånliga villkor. Sammantaget får samtliga deltagare i fas 3 en alternativ insats med vårt förslag. 5.3.2.2Generationsväxling i stället för sänkt krogmoms 25 000 jobb i framtidsyrken Regeringens sänkning av krogmomsen, med , är oansvarig och ett rent slöseri med skattebetalarnas pengar. Det finska försöket med sänkt moms på frisörtjänster och krogar har inte lett till ökad sysselsättning. Det finns ingenting som tyder på att resultatet kommer att bli annorlunda i . avvisar regeringens sänkning av krogmomsen och använder i stället samma budgetutrymme för ett treårigt program för generationsväxling i arbetslivet. Rekordstora pensionsavgångar kommer att ske i statlig förvaltning och annan offentlig verksamhet . I stället för att låta nyutexaminerade unga gå arbetslösa underlättar vi traineeanställningar vid de myndigheter och förvaltningar som måste börja rekrytera ny arbetskraft. Genom att äldre anställda handleder nyanställda tas kunskaper och erfarenheter tillvara och överförs till nästa generation. Vi avsätter medel till 11 250 årsanställningar 20122014. Stöd utgår med hälften av den totala lönekostnaden för en arbetstagare som fyllt och är handledare till en nyanställd. Också inom äldreomsorgen finns det stora rekryteringsbehov . saknar en stor andel av personalen i äldreomsorgen relevant yrkesutbildning. Vi satsar därför på ett kunskapslyft för anställda i äldreomsorgen. Under utbildningen bereds nästa generations omsorgsarbetare möjlighet att komma in i yrket genom utbildningsvikariat. Dessa ska i första hand rekryteras bland arbetssökande som genomgått omvårdnadsprogrammet på gymnasiet eller komvux. Vi inrättar 3 000 årsplatser 2012. erbjuder vi 5 000 årsplatser . Den tredje delen i vår generationsväxlingssatsning utgörs av lärlingsanställningar i bristyrken. Det är brist på t.ex. byggnadsplåtslagare, VVS-montörer och betongarbetare. En satsning på stöd till anställning av lärlingar är en långsiktig investering. Fler lärlingsanställningar ökar möjligheterna för vuxna att skaffa sig en kvalificerad yrkesutbildning. Vi avsätter därför medel till anställningsstöd till hälften av den totala lönekostnaden plus bidrag till handledartillägg med per arbetsdag under det första lärlingsåret för att uppmuntra lärlingsanställningar. Anställningsstödet kan även användas under färdigutbildningsåret för dem som har examen från yrkesförberedande gymnasieprogram. Det kommer att finnas 11 000 årsanställningsstöd att fördela till arbetsgivare som anställer en arbetslös som lärling och 8 000 årsanställningsstöd . Satsningen möjliggör sammanlagt 25 000 årsanställningar för unga arbetslösa. Anställningar som behövs för att vårt samhälle ska fungera och utvecklas. På både kort och lång sikt är det en betydligt säkrare investering än att ge krogägarna skattelättnader. För att minimera undanträngning och dödviktseffekter vill vi ändra reglerna för nystartsjobben så att de i fortsättningen anvisas av Arbetsförmedlingen. För att garantera kvaliteten ska de också godkännas av berörd facklig organisation, och anställnings- och lönevillkoren ska vara i enlighet med kollektivavtal. Det är ofta lättare för den som har ett arbete att starta eget än för den som är arbetslös. Vi vill därför att den som får tjänstledigt för att starta eget ska kunna få stöd för start av näringsverksamhet under förutsättning att arbetsgivaren anställer en arbetslös som vikarie. Vi avsätter medel till 1 000 företagsvikariat 20122014. 5.3.2.4Mer och bättre arbetsmarknadsutbildning Det behövs fler platser i arbetsmarknadsutbildningar. De ska riktas in på områden där det riskerar uppstå flaskhalsar och brister och underlättar därmed strukturomvandling och leder ofta till varaktig anställning. Vi vill att det ska gå att få en fullständig yrkesutbildning genom att delta i arbetsmarknadsutbildning. Därför tar vi bort sexmånadersgränsen. Särskild vikt ska läggas vid att erbjuda utbildningar till kvinnor, som länge varit underrepresenterade i arbetsmarknadsutbildningarna. Vi tillför 5 000 fler årsplatser inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen än regeringen . 5.3.2.5Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättningar Det viktigaste för att riva ner de hinder som personer med funktionsnedsättningar möter i arbetslivet är generellt ökad tillgänglighet, bättre kunskaper om funktionsnedsättningar, intensifierade informationsinsatser och framför allt ändrade attityder. driver därför kravet att bristande tillgänglighet ska klassas som diskriminering. Om arbetsplatserna redan är tillgänglighetsanpassade minskar trösklarna för att anställa personer med funktionsnedsättningar. Vi välkomnar den utökning av antalet lönebidragsanställningar regeringen gör i det s.k. Kulturarvslyftet. Vi menar dock att målgruppen för lönebidragsanställningarna har avgränsats för snävt. Alla arbetslösa som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga bör kunna få ta del i satsningen. Vi anser också att taket för lönebidragsersättningen behöver höjas, då dagens låga nivå enligt såväl Arbetsförmedlingen som arbetsgivare utgör ett hinder för att anställa personer med lönebidrag. Vi anslår medel för att höja taket med . Det innebär att lön får ligga till grund för bidraget. Samma takhöjning sker för skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare (), utvecklingsanställning och trygghetsanställning. Samhall AB:s grundläggande och viktigaste uppdrag är att erbjuda arbete åt dem som har det allra svårast att hitta jobb på den reguljära arbetsmarknaden. Regeringen vill nu införa tillfälliga anställningar på för personer som utförsäkrats från sjukförsäkringen. Vi säger definitivt nej till visstidsanställningar på . De som har det svårast på arbetsmarknaden ska kunna känna sig trygga i anställningen när de kommer till . Vi välkomnar däremot utökningen av antalet platser, men det ska vara tillsvidareanställningar. Kraven i arbetslivet har höjts. Underbemanning, minskad tid för återhämtning och mindre kontroll över det egna arbetet leder till stress och belastningsskador. Det höga antalet långvariga sjukperioder, inte minst bland kvinnor, måste ses i ljuset av detta. Rehabiliteringen måste bli bättre och arbetsplatserna anpassas så att människor kan komma tillbaka i arbete. Vi vill införa sanktioner mot arbetsgivare som inte tar sitt ansvar i dessa frågor. Det systematiska förebyggande arbetet är av avgörande betydelse för att minska belastningen och ohälsan i arbetslivet. Arbetsmiljöarbetet måste stärkas och utvecklas. Vi avsätter därför mer än regeringen till tillsynsarbete, mer till utbildning av skyddsombud och mer till de regionala skyddsombudens verksamhet. 5.3.4Allmän och solidariskt finansierad arbetslöshetsförsäkring Efter regeringsskiftet raserade regeringen snabbt och strategiskt viktiga grundstenar i arbetslöshetsförsäkringen. Arbetslöshetsförsäkringen har blivit ett dåligt fungerande lappverk som saknar röd tråd. Bara en tredjedel av de arbetslösa har rätt till ersättning och av dem som förlorat ett heltidsarbete får ut av tidigare inkomst. Sammantaget har arbetslöshetsförsäkringen blivit mycket sämre, dyrare att vara ansluten till och mer orättvis. Försäkringen behöver reformeras i grunden. Vi vill lyfta ut arbetslöshetsförsäkringen ur socialförsäkringsutredningen och i stället tillsätta en separat utredning med uppdrag att se över hela regelverket. Det är dock nödvändigt att genomföra ett antal förändringar som minskar de negativa effekterna av regeringens sabotage mot arbetslöshetsförsäkringen och återupprättar arbetslöshetsförsäkringen som en inkomst- och omställningsförsäkring. Vi höjer taket, den högsta dagpenningen, till och golvet till från . Det innebär att den som har blivit av med en heltidsanställning och kvalificerar sig för ersättning som mest kan få ut brutto . Det motsvarar av en månadslön på . För att undvika en fortsatt urholkning av försäkringen indexerar vi beloppen till löneutvecklingen. Vi höjer också ersättningsnivån till för hela ersättningsperioden samt för tid med aktivitetsstöd. Vi minskar också antalet karensdagar med två för att ta bort dem helt. Vi tar också bort 75-dagarsbegränsningen vid deltidsarbetslöshet. Regeringens s.k. arbetslöshetsavgift gör medlemsavgifterna till a-kassorna orimligt höga och orättvist differentierade. Avgiften behövs inte för finansieringen av försäkringen eftersom den är kraftigt överfinansierad. Vi avskaffar därför arbetslöshetsavgiften. Ingen kommer då att behöva betala mer än i medlemsavgift till sin a-kassa. Vi inför också avdragsrätt för medlemsavgiften. 5.3.4.1Bättre grundförsäkring färre i bidrag Regeringen har gjort det betydligt svårare att kvalificera sig till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen.