ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02N335 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett system för nettodebitering av el. lämnade regeringen ett förslag till om möjligheten för småskaliga elproducenter att producera förnybar el och leverera på elnätet. Det skulle bli enklare att få tillstånd att koppla upp sig på elnätet. Regeringen har inte tagit hänsyn till helhetslösningen. Dessa abonnenter betalar fortfarande för sina timmätningar. För att ge lönsamhet för de småskaliga elproducenterna att leverera el på nätet borde nettodebitering istället ha införts. Det betyder att kunden betalar mellanskillnaden mellan den el som säljs och köps. Att timmätning är kvar gör att det inte är intressant för de små elproducenterna att leverera el, eftersom den sålda elen ger mindre intäkter i förhållande till priset för den köpta elen. är kostnaden för hanteringen av timvärden ett hinder för investeringar i småskaliga anläggningar. Det finns stort intresse bland svenskar att producera egen energi via elnät och bidra till ökad förnybar energi som stämmer överens med miljökvalitets- och energimålen. Det skulle vara fullt möjligt att installera solceller hemma på taket eller en mindre vindkraftssnurra och producera el för ditt eget bruk. Vid överproduktion säljs elen till nätbolaget. Nettodebitering finns redan i andra länder, exempelvis . finns ett tusental elanvändare i som producerar egen el. Främst handlar det om solcellsanläggningar och små vindkraftverk. Om ett överskott matas in på elnätet har kunden möjlighet att sluta avtal med en elhandlare om att sälja överskottet. Även elnätsföretag har möjlighet att köpa överskott i syfte att täcka sina nätförluster. Det finns dock inte någon skyldighet för vare sig nätföretag eller elhandlare att nettodebitera, vilket skulle sänka kundernas kostnader och avgifter. föreslår att alla elnätsföretag ska bli skyldiga att basera sina nätavgifter på nettot av uttagen och inmatad el under månaden. Skyldigheten bör gälla uttagskunder med egen elproduktion som är nettoförbrukare av el och har en säkringsstorlek på högst . Vidare föreslås att det elhandelsföretag som levererar el i en uttagspunkt också ska ha mottagningsplikt för den inmatade elen. Det ställs dock inga krav på elhandlarna att nettodebitera. Det lämnas istället upp till elhandlarna och kunderna att på frivillig basis ingå avtal om nettodebitering eller sälja överskott från egenproducerad el. föreslår också att regeringen ger i uppdrag att utreda möjligheten att ändra skattereglerna så att nettodebitering också kan omfatta energiskatt och moms. Då kan enskilda kunder även kvitta elhandelspriset, vilket skulle ge dem en besparing på . har i huvudsak ställt sig positiv till förslaget, så även flera energiföretag. Ett system med nettodebitering för elmätning borde därför införas. i (S)
mot · GZ02N350 · 2011-09-29 00:00:00 — Minskat regelkrångel för småskaliga näringsidkare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att påskynda översynen av de regelverk som påverkar småskaliga näringsidkare. Alliansregeringens ambition fortsätter efter valet vara att minska det onödiga regelkrånglet och skapa nya möjligheter för småskaliga näringsidkare. Det här arbetet fortgår och många av hindren har tagits bort eller förbättrats, vilket är bra. är det dock så att ett litet företag med 45 anställda måste nästintill ha en halvtidstjänst för att ta hand om all den pappersexercis som olika myndigheter lägger på den lilla företagaren. En av de viktigaste åtgärderna som kan genomföras är att minska alla de regler som lägger en hämsko över den lilla näringsidkaren, regler som bara kan anses vara avpassade utifrån de större företagens behov och synpunkter. Som exempel kan anges att det vore lämpligt att se över alla de regler som lägger en hämsko över den lilla livsmedelsföretagaren, regler som bara kan anses vara avpassade utifrån de större livsmedelsföretagens behov och synpunkter. Förbättrade möjligheter för mindre livsmedelsförädlare, speciellt för denne, måste därför ges mer prioritet i det pågående arbetet att förbättra det allmänna företagsklimatet i . Förbättrat småföretagandeklimat måste ges prioritet i det pågående arbetet att förbättra det allmänna företagsklimatet i . de (M)
mot · GZ02N351 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för samhällets basservice. Genom företagande och entreprenörskap läggs grunden för vår gemensamma välfärd. Vi moderater vill att det ska löna sig bättre att arbeta, att fler ska våga anställa och att fler företag ska vilja starta och växa i hela . Grundläggande förutsättningar för boende och företagande måste därför, med hänsyn tagen till lokala förutsättningar, finnas i hela landet. Det som kännetecknar tätortens serviceutbud som bankkontor, bensinmackar, bredbandstillgång, kollektivtrafik, livsmedelsbutiker, polis, postdistribution, sjukvård samt skola och omsorg är inga självklarheter på landsbygden. presenterade intresseorganisationen en undersökning om lokal service. Resultatet av denna visar att bredbandstillgång, postdistribution och bensinmackar är de tre viktigaste serviceområdena för landsbygdsföretag. Sedan bör inte minst möjligheterna till kontanthantering och andra banktjänster glömmas bort. har penninghanterandet på landsbygden försvårats. För enskilda har detta inneburit försämrad möjlighet till kontantuttag, och för handlarna har faran med att inte snabbt kunna lämna in dagskassor inneburit en osäkrare arbetssituation som näringsidkarna fått vänta allt fler dagar innan pengarna har hamnat på bankkontot. För de som bor där avstånden är lite längre, är bilen ofta en nödvändighet för att man överhuvudtaget ska kunna arbeta. Kollektivtrafik är kanske inte ett alternativ för att ta sig till jobbet eller att åka och handla för boende i huvuddelen av yta; då återstår endast bilen. När bensinpriset stiger drabbar det många, särskilt barnfamiljer, hårt. Men en barnfamilj i glesbygd kan drabbas ännu hårdare om byns enda bensinmack läggs ned, eller om byns enda dagligvaruhandel försvinner. I skärgården kan det vara nära, fågelvägen, till den närmaste staden, men ändå vara väldigt långt bort . Jag anser det viktigt att det i hela finns möjligheter till bredband i världsklass, informationsteknik hjälper bli mer innovativt och konkurrenskraftigt. Därför bör hela yta, med hänsyn taget till lokala förutsättningar, ha den infrastruktur som ger möjlighet för medborgarna att t ex köra bil, använda bredband, posta brev, och utföra bankärenden. Det ska gå att leva och verka i hela landet.
mot · GZ02N354 · 2011-09-26 00:00:00 — Stöd till det växande antalet sociala företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett snabbt implementerat stöd, t.ex. i form av kompetens- och utvecklingscheckar, till sociala företag. Att starta ett socialt företag kan för dem som varit arbetslösa vara ett lyckat sätt att ta sig ut på arbetsmarknaden. De som har försökt upptäcker dock att det kan finnas en rad hinder för att det ska gå i lås på ett smidigt sätt. Ett stort hinder är svårigheter att få tillräckligt med startkapital. ofta har stora behov av kunskaps- och kompetensutveckling, framförallt i början av sin verksamhet. Det handlar om behov av att göra marknadsundersökningar, lära sig marknadsföring, lära sig professionell upphandling, etablera kvalitetssystem och liknande. Dessutom finns det svåra svårigheter för sociala företag att få pengar till mindre men viktiga investeringar i utrustningar. Erfarenheter och forskning visar att det finns stora svårigheter för sociala företag att få sådan finansiering. En orsak är att många regler för olika stöd inte är konstruerade för sociala företag. Här spelar bristen på en formell definition av vad som ska ses som ett socialt företag en viktig roll. Olika finansiärers attityder spelar också en avgörande roll. Som en del i regeringens handlingsplan för sociala företag ska en utredning av Tillväxtanalys nu kartlägga hinder och föreslå statliga insatser. Detta är en bra åtgärd. Men den bortser från att vi redan vet mycket om vilka behov som finns och att det behövs stöd för sociala företag . Det kommer att ta tid att bedöma och implementera utredningens förslag, särskilt när det gäller att bearbeta olika attityder. Därför behövs det utöver denna åtgärd ett snabbt stöd till det allt större antalet nystartade sociala företag utifrån de kunskaper och möjligheter som finns . Dessa insatser kan därefter kompletteras eller ersättas av mer långtgående åtgärder. En väl beprövad och framgångsrik metod är att via eller gynna olika grupper av företag som man vill se en tillväxt inom med olika typer av utbildnings-, kompetens- och åtgärdscheckar. Sådana har använts när det gäller småföretag och informationsteknik, småföretag och exportsatsningar, småföretag inom vård och omsorg och även för småföretag inom besöksnäringen. Genom att använda ett sådant system även för sociala företag kan en del av svårigheterna för dessa undanröjas som man kan dra lärdomar inför en större reform på området.
mot · GZ02N355 · 2011-09-26 00:00:00 — Ett helhetsgrepp kring socialt företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förordning om sociala företag och en snabb översyn av regler och rutiner vid olika myndigheter i syfte att underlätta för socialt företagande. Antalet människor som vill starta sociala företag ökar i . Inte minst för den som varit arbetslös kan socialt företagande vara ett lyckat sätt att ta sig ut på arbetsmarknaden. Om det ska fungera krävs dock att en rad frågetecken i relationerna med Arbetsförmedlingen och andra myndigheter rätas ut. Det kan till exempel handla om definitionen av socialt företagande, rätten till handledarstöd och anställningstrygghet. De åtgärder och program som Arbetsförmedlingen hänvisar arbetslösa till är dessutom oftast kraftigt begränsade , vilket kan vara problematiskt då det ofta krävs en längre startsträcka än för att etablera ett socialt företag. Olika handläggare och kontor resonerar lite olika och från den arbetssökandes sida kan det därför emellanåt uppfattas som att den som vill vara med och starta ett socialt företag behandlas lite godtyckligt beroende på vilken arbetsförmedlare man träffar. Även för arbetsförmedlaren kan det uppstå en osäkerhet om vad som är okej och inte. Med anledning av ovanstående bör en förordning hur Arbetsförmedlingen ska hantera övergången mellan arbetslöshet och socialt företagande tas fram så att samma tolkningar för ovanstående görs oavsett vilket kontor man vänder sig till. En sådan förordning bör följas av ett snabbt utvecklingsarbete för att anpassa Arbetsförmedlingens, liksom andra berörda myndigheters, regelverk och rutiner för att stödja social företagande. Syftet är naturligtvis att underlätta för arbetslösa att ta sig ut ur arbetslösheten genom att vara med och starta sociala företag.
mot · GZ02N358 · 2011-09-29 00:00:00 — Förordning om socialt företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det i den kommande förordningen för arbetsintegrerande sociala företag bör finnas en tydlig markering om att värdegrund, empowerment eller egenmakt och delaktighet är basen för att ett arbetsintegrerande socialt företag ska fungera tillfredsställande, samt uppgifterna om hur detta ska kunna mätas. har ett uppdrag att göra ett förslag till en förordning för arbetsintegrerande sociala företag, bland annat för att man skall kunna använda EU:s allmänna gruppundantagsförordning för statligt stöd. I förordningen skall en definition av arbetsintegrerande sociala företag fastställas. Detta är positivt för utvecklingen av det sociala företagandet. De sociala företag som lyckas bäst med att integrera människor på arbetsmarknaden har en tydlig värdegrund och ett tydligt arbete med empowerment, deltagarnas utveckling av egenmakt, delaktighet och ansvarstagande i företaget. Därför är det av yttersta vikt att en kommande förordning anger att dessa kriterier är en del av det sociala företaget och inte kan förhandlas bort. Därmed behövs även ett sätt att undersöka och bevisa att dessa kriterier är en levande del av företaget. Därför är det viktigt det att i den kommande förordningen för arbetsinte-grerande sociala företag finns en tydlig markering om att värdegrund, em-powerment eller egenmakt och delaktighet är basen för att ett arbetsintegrerande socialt företag ska fungera tillfredsställande, samt uppgifter om hur detta ska kunna mätas.
mot · GZ02N369 · 2011-09-30 00:00:00 — Översyn av det regionala utvecklingsanslaget tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det regionala utvecklingsanslaget 1:1. Inom statens utgiftsområde 19 Regional tillväxt, finns anslaget 1:1 som ska användas till regionala tillväxtåtgärder. Dessa medel förfogar dels staten själv över (regeringen och ), dels länsstyrelser och regionala samverkansorgan. Förenklat kan därför anslaget 1:1 sägas vara länsstyrelsernas och de regionala samverkansorganens betalning för arbetet med regional tillväxt. finns det ett existerande fördelningssystem till länsstyrelserna och även regionerna. Systemet i sig är inte konsekvent och varje län får olika högt anslag per invånare. Beräknings- och bedömningsgrunderna är för en utomstående omöjliga att överblicka. Medlen kan användas till projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken, men även till andra former av tillväxtfrämjande åtgärder, såsom företagsstöd, stöd till kommersiell service, såddfinansiering, sysselsättningsbidrag. För projektmedel finns två huvudprinciper inga medel får ges till ordinarie verksamhet och anslaget får finansiera max av ett projekts budget. Som grund för denna verksamhet ligger också prioriteringarna inom den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning samt länens regionala utvecklingsprogram eller motsvarande. En översyn av anslaget 1:1 bör göras så att länen och regionerna har samma förutsättningar att arbeta med regional utveckling och samfinansiering. Systemet bör också präglas av transparens vad gäller fördelningsnycklar etc. går miste om både EU-finansiering och nationell finansiering eftersom anslaget har effekt på hur stor uppväxling med andra medel som är möjlig. Samverkan med andra regioner försvåras på grund av olika ekonomiska förutsättningar. Nationella myndigheter ser inte heller som intressant samarbetspartner eftersom medfinansiering för olika satsningar saknas.
mot · GZ02N375 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över turistföretagens villkor. Turistnäringen sysselsätter omkring 160 000 årsanställda och har ett exportvärde, mätt som utländska besökares konsumtion i , som uppgår till . Med en omsättning på är turistnäringen en av våra basnäringar. Även om turismen i har ökat konsumerar svenska turister mer i utlandet än vad våra utländska besökare konsumerar i . Och har fortfarande en lägre andel utländska besökare än våra grannländer, som avsätter avsevärt mer resurser och investerar mer långsiktigt för att attrahera utländska besökare. Svenska staten satsar runt per invånare på marknadsföring, vilket är en bråkdel av vad många andra länder i gör. I övriga satsas per invånare. För att underlätta att fler turister gästar oss, vilket leder till fler arbetstillfällen och ökade inkomster, är det därför önskvärt att det sker en ökning av marknadsföringen av turism. Då kan den svenska turistnäringen utvecklas och bli en än mer betydande näringsgren, ur vilken kommuner och regioner kan hämta skatteintäkter och arbetstillfällen. Regeringens ambitioner inom turismsektorn vittnar om en god kunskap om turismens samhällsekonomiska fördelar, och med bland annat Matlandet sänder vi signaler om vårt lands många förtjänster som turistland. Men turisminsatserna görs inte bara på nationell nivå. Det lokala arbetet i kommuner och kommunalförbund tillsammans med regionerna är avgörande för hur bilden av som ett homogent turismland faller ut i verkligheten. I är huvuddelen av turisterna intresserade av kultur, kulturgeografi och historia. Rika skatter av lämningar från forntid till nutid underhålls och lyfts fram i ljuset av kulturpolitiken och får i många avseenden sin finansiering via kulturpolitiskt fördelade bidrag. Att står som huvudansvarig för turismen är bra men bör få ökat inflytande i frågorna. Först när kulturen kan ingå i ett tillväxtperspektiv ges rätt förutsättningar för blivande turismföretagare att utveckla sina verksamheter. För att lyckas krävs en sammanhållen organisation med en samlad bild över de lokala och regionala turismsatsningarna. En nationell turismplan behövs, som länen sedan kan bryta ned. En bättre koordinering av turismsatsningar med ett bredare perspektiv från både närings- och kulturpolitiken skulle vara önskvärt. Turistnäringen är på frammarsch i , men den har potential att växa ännu mer. Vi behöver fler turistföretag och fler jobb. Det är avgörande att turistattraktioner som , , , kulturhistoriska platser i samt jakt- och landsbygdsturism kan utvecklas ytterligare. För att uppnå detta måste vi nu fortsätta arbetet med att göra det lönsammare och enklare att starta och driva företag i vårt land. Turistföretagen är ofta växande småföretag, men finansieringsproblem och villkor för trygghet bromsar människor som vill satsa på sina företagsidéer och detta måste bli bättre. Det behövs därför en översyn av hur vår konkurrenskraft inom turistnäringen står sig jämfört med övriga länder i , med syfte att föreslå hur dessa hinder ska undanröjas. i (C)
mot · GZ02N384 · 2011-09-30 00:00:00 — Kooperationens för ökat företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för ökat företagande i den idéburna sektorn under FN:s kooperativa år. 2012 har av FN proklamerats som Kooperationens år med underrubriken företag bygger en bättre värld. Då ges många möjligheter att det stadigt ökande antalet icke vinstdrivande företag får större uppmärksamhet, inte minst av lagstiftarna. Lagarna måste utformas så att alla former av företagande får lika goda möjligheter att växa. De idéburna företagen trots att de ökar är i hög grad en outnyttjad resurs. Får de bättre förutsättningar kan de dessutom ge många nya jobb. Alla vet vad ett vanligt vinstdrivande företag är och att sådana behövs, inte minst som skattebas för att trygga välfärden. Men det finns också många stora fördelar med idéburet företagande. 2012 kommer dessa att uppmärksammas över hela världen. Kooperationens år ger en unik möjlighet att synliggöra framgångsrik kooperativ verksamhet och även att öka kunskapen hos och stärka tillväxten av nya idéburna företag i . Flera internationella aktiviteter sker under kooperationens år. Konferenser på kooperativa teman kopplade till en bättre värld, ledarskap, finansiering etc. planeras redan, och mycket mer kommer att äga rum i många länder. Till skillnad från många regeringar världen över har den inte kunnat visa upp någon tydlig satsning kopplat till Kooperationens år. Regeringen bör ta vara på detta tillfälle och avsätta medel för kunskapsspridning under FN:s Kooperativa . i (S)
mot · GZ02N385 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om och energipolitiken. får en förhållandevis stor del av vår energi från förnybara energikällor, vilket är en av anledningarna till att ligger långt framme när det gäller att minska utsläppen av växthusgaser. Detta är resultat av en målinriktad och långsiktig politik som inleddes . Stöd till vindkraft, solenergi samt biobränslen och därmed landsbygdsutveckling och alternativ användning av har ökat den förnybara energin markant. Utbyggnaden av fjärrvärme har också bidragit starkt till utvecklingen. Den svenska elintensiva basindustrin arbetar på ett positivt sätt med att hushålla med energin och genomföra effektiviseringar för att minska elförbrukningen. De gör omfattande investeringar för att uppnå detta och borde få ökad draghjälp från statliga myndigheter för sin insats i en omställning till förnybara energikällor. Regeringen borde genom en tydlig ägarstyrning ge i uppdrag att ta en större och mer aktiv roll i omställningen till ett mer hållbart samhälle. Vi anser att ambitionsnivån bör höjas samt att också bör ta ett större ansvar för investeringar i ny teknik, i pilot- och demonstrationsanläggningar för förnybara energikällor och i effektivare elöverföring. Vi anser att behöver tydligare ägardirektiv som kraftigt ökar ambitionen att ta ledningen i energiomställningen. har betytt mycket för vårt land när det gäller energiutbyggnaden och kommer att betyda mycket i den framtida energiomställningen. Därför måste även i fortsättningen vara helägt av den svenska staten. Det finns ett grundläggande samhällsintresse som bör upprätthållas när det gäller all infrastruktur i . För oss socialdemokrater är det viktigt att samhället är en aktiv part i att utveckla all infrastruktur inte bara ur ett miljömässigt utan även ur ett socialt hållbart perspektiv. Det är viktigt för oss att styra genom tydliga mål, krav och spelregler, vilket enbart är möjligt genom att staten äger sin infrastruktur.
mot · GZ02N387 · 2011-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fortsatt statligt ägande och ägarstyrning i statliga bolag. har ett flertal mycket strategiskt viktiga och betydelsefulla statliga bolag; några exempel är , och . De bolagen omsätter och har drygt 42 000 anställda, varav 16 000 anställda i . Bolagen har varit mycket lönsamma och genererat mycket stora vinster som kunnat nyttjas för byggande av infrastruktur och finansiering av välfärd i hela . Det är av yttersta intresse att dessa kronjuveler behålls och utvecklas som statliga bolag. Grunden för bolagens verksamhet är våra gemensamma och betydelsefulla naturtillgångar: mineraler, vatten, skog och natur. Ägande och kontroll av den typen av naturtillgångar har och kommer att få en allt mer och betydelsefull inverkan för vårt lands tillväxt och välfärd. Att äga och kontrollera naturtillgångar är att ha trumf på hand. Därför skall vi behålla dem, sköta om dem och engagera oss i dem. För de orter i vårt land där nämnda bolag har sin verksamhet och utvinner råvaror är de en oerhört viktig del i sysselsättningen. Oaktat direkt sysselsättning i bolagen borde bolagen som råvaruutvinnare kunna ta ett större ansvar för samhällsutvecklingen på de orter och i de regioner där råvarorna utvinnes. Det är därför viktigt att ser över hur dessa kronjuveler kan säkerställas i statens ägo . Staten bör som ägare ta ett aktivt ägaransvar och via ägardirektiv ge bolagen ett tydligt uppdrag som innebär att bolagen även får ett ansvar för att vidareförädling kommer till stånd där råvaror och nyttigheter utvinns. i (S)