ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02So592 · 2011-10-03 00:00:00 — Ensamståendes rätt till insemination tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ensamståendes rätt till insemination. Ensamstående kvinnor som vill anlita en donator vid insemination eller provrörsbefruktning förvägras denna möjlighet i vårt land. Par bestående av en man och en kvinna har denna rätt, liksom par bestående av två kvinnor. Det är tillåtet för ensamstående kvinnor att skaffa barn genom adoption eller genom en tillfällig förbindelse. Familjer kan alltså se ut på många olika vis; vi vet alla att ensamstående mammor med barn är en mycket vanlig sorts familj i dagens samhälle. Varför skulle en kvinna utan livspartner men med en stark längtan efter att bära, föda och fostra ett barn motarbetas i ? Det är inkonsekvent att en ensamstående kvinna har rätt att adoptera men inte att få hjälp att själv bli gravid. Vid en insemination bör läkare noga pröva att det med hänsyn till medicinska, psykologiska och sociala förhållanden är lämpligt att behandlingen äger rum. I stället för att en sådan kontroll görs inom svensk sjukvård åker hundratals svenska kvinnor regelbundet med kort varsel (det kan krävas många försök) i skytteltrafik till för insemination, eftersom det är tillåtet där. Ensamstående som är beredda att ta eget ansvar för ett barn är mycket motiverade föräldrar. Det rör sig om planerade graviditeter och efterlängtade barn. Att ge sina barn kärlek, omsorg och trygghet är förmågor som inte hänger ihop med sexualitet eller samlevnadsform. Även ensamstående bör ha möjlighet att få assisterad befruktning och insemination.
mot · GZ02So596 · 2011-10-04 00:00:00 — Ensamståendes tillgång till assisterad befruktning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att utarbeta ett förslag till hur ensamstående kvinnor kan få rätt till assisterad befruktning. Lesbiska par har tillgång till donatorinsemination. Denna utveckling är positiv, men måste nästa steg tas och möjligheten att även inkludera ensamstående kvinnor. Barn till ensamstående kvinnor finns redan i vårt land och gruppen växer. Ensamstående med barnlängtan åker till andra länder i för att få professionell hjälp, eftersom attityden från samhället är oklar. Ensamstående får gärna bli föräldrar till adoptivbarn, men inte genom assisterad befruktning. Hos människor med en stark barnlängtan är denna lika påtaglig oavsett om man är hetero- eller homosexuell, oavsett om man lever i parrelation eller är ensamstående. Man vill leva med barn, dela deras värld och se dem växa upp. Man vill skapa en familj och ett sammanhang. Man har en gång fått livet och vill ge liv. Beslutet att skaffa barn med donator är ofta oerhört väl genomtänkt och har föregåtts av en förmodligen noggrannare översyn av vad man har att erbjuda ett barn än vad som görs när man skaffar barn på det traditionella sättet. Sådana barn är planerade, efterlängtade och väl sörjda för. Ensamstående kvinnor med barnlängtan har funnit vägar att skaffa sig barn. Det kan vara genom en destruktiv relation (hellre än ingen relation alls som skulle medföra barnlöshet) eller att råka bli gravid efter eller på utlandssemestern. Detta kan dock innebära flera problem: Kvinnan utsätter sig för risk för könssjukdomar; en man som inte valt att bli pappa blir det. Dessutom medför det svårigheter att vara helt ärlig inför barnet och omgivningen. Att få barn genom donatorinsemination är, utan att moralisera över andras val, ett bättre och säkrare alternativ för ensamstående. artikel 7.1 säger att barn så långt det är möjligt ska ha rätt att få vetskap om sina föräldrar och bli omvårdat av dem, vilket har anförts som motiv mot assisterad befruktning. Ett barn som tillkommit med donatorinsemination har dock inte nödvändigtvis mer vetskap om sitt ursprung i ett heterosexuellt äktenskap än med en ensamstående mamma eller två lesbiska mödrar. Det finns forskning som visar att svenska heterosexuella par som får barn med donatorinsemination långtifrån alltid berättar detta för barnet. Åsikterna om barns rätt till sitt ursprung är inte automatiskt överförbara på barn som tillkommit med donator. Barn som tillkommit genom donatorinsemination har kunskap om sitt biologiska ursprung genom sin mor och hennes släkt. De kan få vetskap om sin tidiga barndom och om hur de kommit till. Det är fel att kvinnor diskrimineras på grund av sitt civilstånd. Ensamstående accepteras som adoptivföräldrar, varför ska de då diskvalificeras för assisterad befruktning? Därför finns det anledning för att uppmana regeringen att utarbeta ett förslag till hur ensamstående kvinnor får rätt till assisterad befruktning.
mot · GZ02So598 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning av värdmödraskap. Målet för all lagstiftning, oavsett politikområde, är att den ska vara jämlik och könsneutral. Ingen juridisk skillnad ska finnas mellan vare sig hbt-personers eller andras möjligheter att bli föräldrar. Det gäller även vid insemination och adoption. Ett traditionellt värdmödraskap innebär att en kvinna föder ett barn åt någon annan. För homosexuella män kan det vara ett alternativ till adoption. Men det finns svårigheter som har tydlig koppling till klass och kön. I vissa länder har det börjat växa fram en verksamhet där fattiga och utsatta kvinnor föder barn på beställning åt rika barnlösa par. Detta är oetiskt och oacceptabelt. Kroppsdelar och barn är inte handelsvaror. I är värdmödraskap inte tillåtet. är vi medvetna om att det även finns surrogatmödraskap utan ekonomisk . Det är ett faktum att det finns barn i som har fötts genom värdmödraskap och deras legala familjesituation upplevs som oklar. Och just därför att denna fråga är komplex och rymmer flera svåra avvägningar behöver vi skaffa oss mer kunskap innan vi kan ta ställning. Det finns också en typ av värdmödraskap som innebär att hälften av arvsmassan kommer från de blivande föräldrarna och kvinnorna i relationen. Det handlar om när en kvinna insemineras med sin mans sparade ägg, i ett par där mannen har en transsexuell bakgrund. Det handlar också om lesbiska par som donerar ägg till varandra. I båda fallen tillförs spermier utifrån, precis som vid annan insemination på klinik. räknas båda dessa exempel enligt lagen som förbjudna former av värdmödraskap, trots att det inte kan ha varit lagstiftarens avsikt med lagen. Detta omöjliggör för en del familjer att skaffa barn på lika villkor som andra par, och lagen måste därför ändras så att denna form av värdmödraskap inte är förbjuden. Frågan om surrogatmödraskap är svår och komplicerad, men trots att det i princip är förbjudet med surrogatmödraskap i så finns ändå ett antal barn och föräldrar som har använt sig av surrogatmödrar. Det finns därför alla skäl att utreda surrogatmödraskap ur såväl barnens, surrogatmammans som föräldrarnas perspektiv.
mot · GZ02So600 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att skydda PKU-biobanken. har blodprov från cirka tre miljoner barn, födda i , förvarats i en biobank vid namn PKU vid . Blodproverna har tagits med föräldrarnas tillstånd i syfte att förvaras för vård och behandling samt som underlag för forskning. Polisen har under tidens gång ibland begärt, och fått, tillgång till i samband med brott. Ett känt fall är mordet på utrikesminister , då åklagaren beslagtog den gripne dna från . Rättsläget gällande denna fråga är fortfarande oklart då polisens rätt att beslagta bevismaterial står mot den lag som bestämmer vad får användas till. Föräldrar som har gett sitt tillstånd till förvaring av sina barns blodprov har gett detta tillstånd på villkor att det endast ska användas till forskning samt vård och behandling. Att använda dessa prover till någonting annat än dess grundsyfte är integritetskränkande mot de individer vars prover finns i . En sådan användning, i och för sig med vällovliga syften, innebär att prov från 3,3 miljoner svenskar bli tillgängliga för polisen. Att låta polisen utnyttja detta register är att undergräva förtroendet för sjukvården och det skulle bli svårt att upprätta fler biobanker. Det behövs en lagändring som säkrar informationen i så att dess information endast får användas för de syften som provet ursprungligen tagits för. Rekordmånga människor har efter att utredningen tillsattes begärt att få sitt blodprov förstört, då de känt att deras integritet har blivit kränkt eller i varje fall riskerar att kränkas. Om alltfler begär att få sitt blodprov förstört kan det bli förödande för forskningen samt för framtida vård och behandling. Det är av avgörande vikt att människor känner en tilltro till registret som sådant, samt till oss beslutsfattare. Därför kan vi inte ändra förutsättningarna under tidens gång. En ändamålsglidning vad gäller tillgången till informationen i är oerhört vanskligt. Regeringen har i , SOU 2010:81, föreslagit ett förbud mot att vävnadsprover från biobanker som omfattas av biobankslagen används för brottsutredning Det är av stor vikt att utredningens förslag på den punkten blir verklighet. Dock ska lagförslaget ge fortsatt möjlighet till att blodproverna kan komma att användas vid identifiering av avlidna vid svåra olyckor eller andra större händelser med många döda. samlas blodprover från alla nyfödda, efter samtycke av föräldrarna, i detta PKU-register. Detta samtycke är avgett i tron att biobankens blodprover endast ska användas vid forskning och för medicinska ändamål. Det är av yttersta vikt att värna detta ändamål och inte öppna för en ändamålsglidning. Det är icke minst av avgörande vikt för trovärdigheten för registret som sådant. Av ovanstående anledning bör regeringen se över möjligheten till att i grundlagen skydda PKU-biobanken, eller på annat sätt skydda informationen i PKU-biobanken från att beslagtas genom att ställa krav om två likalydande riksdagsbeslut med riksdagsval däremellan. Detta bör göras för att säkerställa att informationen i PKU-biobanken inte ska lämnas ut för andra syften än dem som den är uppförd för. i (M)
mot · GZ02So601 · 2011-10-04 00:00:00 — Serveringstillstånd i särskilda rökrum tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till viss servering i restauranglokaler som inrättats för rökning. Efter att förbudet mot rökning på restauranger varit verksamt är det att reflektera över hur det har fungerat. Generellt kan sägas att förbudet inte förde med sig den minskning av antalet restaurangbesökare som många befarade. Förbudet har till och med i oväntad utsträckning accepterats av rökare. Det finns ändå anledning att överväga en justering. Som reglerna är utformade är det inte möjligt att röka en cigarr till kaffet (och kanske till konjaken), inte ens i de särskilda, ventilerade rökrum som inrättats på en del restauranger. Många tycker att cigarren till kaffet är en naturlig och njutbar avslutning på en god måltid. Förbudet mot servering i de särskilda rökrummen bygger på tanken om rökfria arbetsplatser. Det finns dock inget skäl till att gästen inte själv tillåts ta med kaffe eller annan dryck till rökrummet. Förslaget ska ses som en gest av generositet mot vuxna människor, som de själva får möjlighet att avgöra om de vill utnyttja eller inte. betänkande 2007/08:SoU11 uttrycker endast att inte bör ta initiativ till det motionen lyfter fram. Det är inte argument nog för att bortse från vad motionen syftar till att förändra. i (M)
mot · GZ02So604 · 2011-10-05 00:00:00 — Livet efter livet i skyddat boende tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att kartlägga hur det går för dem som lämnar skyddat boende. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flickors och unga kvinnors möjligheter och rätt till ett normalt liv efter ett liv i skyddat boende. Våldet mot kvinnor är en urgammal och primitiv företeelse med olika mekanismer, av vilka en är det så kallade hedersrelaterade våldet. Enligt kartläggning lever ca 70 000 unga under detta förtryck. räknar man med att hundratals unga, främst flickor, i söker hjälp. Några av dem hamnar i skyddat boende. Att som ung lämna sin familj och hamna i skyddat boende är svårt, men ofta är det enda sättet att komma undan trakasserier, kontroll, misshandel och mordhot. När de lämnar sina hem och hamnar i skyddade boenden hamnar de i ett annat slags liv som inte heller är någon idyll. En del drabbas av känslor av isolering, depression, ensamhet och självmordstankar. Unga Kvinnors (UKV) och en rad andra organisationer gör en stor insats. Trots detta klarar många unga inte av livet i skyddat boende och några väljer därför att gå tillbaka till det gamla livet under familjens kontroll. Skyddat boende är inte avsett att vara ett permanent boende och det svåraste är ofta livet efter skyddat boende. Det finns bra projekt med gradvis utslussning till ett mellanboende. Men problemet är bristen på rätt stöd och hjälp för att kunna stå helt på egna ben, vilket ändå måste vara målet. Dessa flickor har levt ett trasigt liv, och därför kommer de in i skyddat boende. Där börjar ett helt annat liv. Det blir nästan dubbla trasiga liv för dessa flickor. En kartläggning av problemet är nödvändig men kortsiktiga satsningar med projektmedel genom länsstyrelserna är inte tillräckligt. Det krävs även konkreta åtgärder. För det första behövs familjehem som har spetskompetens inom detta område så att de är väl förberedda att ta emot dessa flickor och kan förstå dem. För det andra behöver varje flicka en kontaktperson som har rätt kompetens och som kan följa henne oavsett vilka placeringar eller socialsekreterare hon träffar. Kontaktpersonen bör finnas där långsiktigt och vara en trygghet för flickan. För det tredje borde det finnas ett alternativ efter skyddat boende och före eget boende för de flickor som inte hamnar hos familjen, det vill säga en slussverksamhet där flickorna bor i ett kollektiv men ändå har sitt eget boende. Tanken är att de ska tränas för att klara ett eget boende och ett självständigt liv men få stöd genom att slussas till detta. Ytterst handlar det om mänskliga rättigheter!
mot · GZ02So606 · 2011-10-05 00:00:00 — Stöd till familjer med kriminella familjemedlemmar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge familjer med en eller bägge föräldrar i fängelse ett lagstadgat stöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge barnen i familjen en som kan normalisera tillvaron lite mer. Det är jobbigt när ens förälder hamnar i fängelse då det är skuld- och skambelagt. Därför yrkar vi på ett lagstadgat stöd där familjen ska ha någon att prata med och en utomstående som tillsammans med föräldern som finns kvar kan ge barnen ett stöd under den viktiga uppväxten.
mot · GZ02So607 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra barnperspektivet i det lokala och regionala arbetet genom ökad styrning och ökad stimulans från den nationella nivån. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att målen i den nationella strategin behöver preciseras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lokala barnombud bör övervägas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en ny ekonomisk satsning bör genomföras för att stimulera kommuner och landsting i deras arbete med att lyssna till barn och utveckla barnperspektivet i beslutsprocesserna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra till svensk lag. är en naturlig utgångspunkt i allt arbete med barns och ungas rättigheter både i enskilda fall och i frågor som rör barn och unga som grupp. Att ett land har ratificerat en konvention innebär att det har bundit sig folkrättsligt till att förverkliga konventionens innehåll. I har vi kommit långt i arbetet med att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter, dvs. Men arbetet måste ständigt fortgå. Barn ska behandlas som mer sårbara än vuxna och ha tillgång till omvårdnad, stöd och särskilt skydd, även rättsligt. Arbetet med handlar inte bara om barns rättigheter, utan även om att öka kvaliteten i beslutsfattandet så att besluten blir bättre för dem som berörs och så att samhället använder sina resurser på bästa sätt. Varje barn ska ses som en självständig individ med egna rättigheter. Barnen har rätt att få uttrycka sina synpunkter, och vuxna bär ansvaret för att ta till sig synpunkterna. Att lyssna på barnen när kommunen ska planera området kring en skola och gångvägen till skolan borde vara en självklarhet, men görs inte överallt. Att barnen ska få möjlighet att lyssna, ge synpunkter och ta del av politiska beslut som berör dem borde också ha genomförts i hela landet, men så är inte fallet. Genom stärks barnets roll, såväl i familjen som i samhället. är ett verktyg för att skapa ett samhälle som i alla sina delar utgår från ett tydligt barnperspektiv. Barnperspektivet ska belysas innan beslut tas. En av förutsättningarna för att stärka barnets rättigheter som samhällsmedborgare är att alla aktörer aktivt verkar för att synliggöra ett barnperspektiv. I den nationella strategin sägs att kommuner och landsting bör inrätta system. Barnplaner, barnbilagor till budgeten och barnkonsekvensanalyser kan vara instrument för sådan uppföljning. Erbjud personal fortbildning om och dess genomförande. Trots denna tydliga ambition att få kommuner och landsting att ha ett barnperspektiv i allt beslutsfattande så vet vi att arbetet går för sakta framåt. Många kommuner och landsting har fattat principiella beslut att leva upp till barns rättigheter men alltför få har metoder för att lyssna till barn eller för att beakta barnets bästa i själva beslutsprocessen. bör upphöjas till svensk lag.
mot · GZ02So609 · 2011-10-05 00:00:00 — Ökade möjligheter för Systembolaget tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Systembolaget, efter efterfrågan, ska kunna ha generösare öppettider. Systembolagets monopol spelar en avgörande roll i stävjandet av alkoholrelaterade folkhälsoproblem. För att monopolet ska kunna bibehålla ett brett stöd, och Systembolaget ett starkt förtroende, krävs ett kvalitativt sortiment, en bra service och en god tillgänglighet. Just tillgängligheten möter också konkurrens från en allt öppnare och mer tillgänglig europeisk alkoholmarknad. Vi ser också hur den svenska alkoholkulturen blir alltmer kontinental, vilket innebär att något glas vin till knappast längre hör till undantagen. För att Systembolaget ska ha ett fortsatt starkt varumärke bör tillgängligheten ökas något. Där det finns en tydlig efterfrågan som inte är relaterad till alkoholmissbruk, bör det öppnas upp för att Systembolaget ska kunna ha t ex längre öppettider samt även några timmars öppettid .
mot · GZ02So610 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta initiativ till en förstärkning av lagstiftningen som gäller utdrag ur belastningsregistret. Den som uppsöker vård ska alltid kunna känna sig trygg i att bli bemött av personal som i sin gärning har patientens bästa som det främsta målet och som skyddar och bevarar människoliv. Det har funnits flera uppmärksammade fall där dömda mördare och andra våldsdömda personer utbildat sig till vårdpersonal. I en utsatt situation som vårdtagare eller anhörig till en vårdtagare så är det viktigt att de berörda känner sig trygga med den vård som ges och av vårdgivaren. Med hänsyn till patientsäkerheten bör det finnas möjlighet för arbetsgivare att begära utdrag ur belastningsregistret för att så långt möjligt förhindra att den som gjort sig skyldig till grova brott kan utbilda sig eller arbeta inom vården. Vidare så bör det tas fram riktlinjer för begäran om utdrag ur belastningsregister vid all nyanställning inom hälso- och sjukvården samt äldre- och handikappomsorg. Riktlinjerna bör också beskriva hur information i sådana utdrag ska bedömas. Vi anser att regeringen ska ta initiativ till en förstärkning av lagstiftningen i enlighet med ovanstående.
mot · GZ02So611 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa obligatoriska hälsoundersökningar i syfte att upptäcka tuberkulos hos nyanlända från högriskområden. Tuberkulos är en av de mest spridda infektionssjukdomarna i världen och man räknar med att en tredjedel av jordens befolkning är bärare av tuberkulosbakterien. I har vi sedan många decennier sett en minskning av tuberkulosen. Denna har planat ut, och har det anmälts cirka 500 fall/år, flest bland vår utrikesfödda befolkning. utförs BCG-vaccination inte längre rutinmässigt på BB, däremot så erbjuds vaccination numera i men bara till särskilda s.k. riskgrupper. Det handlar i första hand om invandrarfamiljer från länder med hög tuberkulosförekomst samt till barn med planerad längre vistelse i sådant land. Utöver detta så erbjuds vaccination till vissa yrkesgrupper med ökad risk att utsättas för tuberkulossmitta, t.ex. inom hälso- och sjukvården. Eftersom det stora flertalet fall kommer från länder med hög incidens av tuberkulos beror antalet fall i på migrationsflödet från dessa länder. Andelen av fallen som är födda i fortsätter att minska och är nu . Det är av största vikt att nyanlända personer genomgår en hälsoundersökning efter ankomst till och att detta inte sker på frivillig basis, utan blir obligatoriskt. Även i avsaknad av kliniska symtom på tbc är screening för latent tbc vid ankomsten till värdefull, dels för att ta ställning till eventuell profylaktisk behandling, dels för att ge information om symtom på aktiv tbc så att man snabbt vänder sig till läkare vid behov. Tbc är en fråga om folkhälsa och de varningar som inkommit från WHO bör tas på största allvar. Därför anser jag att det bör vara obligatoriskt för nyanlända att genomgå en hälsoundersökning.
mot · GZ02So612 · 2011-10-05 00:00:00 — Ökad kunskap om möjligheterna till samtycke tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att få myndigheter att tydligare upplysa den enskilde om möjligheten till samtycke. Mängder av enskilda fall har kommit fram i medier för att personerna ifråga valt att exponera sig. På grund av sekretess och hänsyn till den enskilda individen kan exempelvis inte uttala sig i enskilda fall. Som läsare är det lätt att känna empati för dem som hamnar mellan stolarna eller av andra skäl inte får det stöd som vi alla tycker är rimligt. Ofta är inte läget så svart eller vitt som massmedier eller politiker vill måla upp men den bilden träder sällan fram. Alla som arbetar inom hälso- och sjukvården har tystnadsplikt, något som är viktigt att värna om i lagstiftningen. Det betyder att ingen får lämna ut uppgifter om en individ, sjukdom, behandling eller en enskilds privata situation utan att den berörda individen själv har godkänt det. Den som bryter mot tystnadsplikten och sekretesslagen kan straffas. I princip kan tystnadsplikten bara brytas om du själv går med på det det står klart att du inte tar skada av att uppgifterna lämnas ut till exempel ett barn riskerar att fara illa då är personalen skyldig att göra en anmälan till annan myndighet vissa myndigheter begär att få ut uppgifter med stöd av lag. finns en regel om samtycke, vilket betyder att en enskild person kan godkänna att en myndighet röjer sekretessbelagda uppgifter om denne. Det gäller både om uppgifterna ska lämnas ut till andra myndigheter och om de ska lämnas ut till enskilda detta för att komma till rätta med att felaktiga uppgifter sprids. Regeringen bör därför överväga att se över möjligheten att få myndigheter att tydligare upplysa enskilda om möjligheten till samtycke.