ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02A339 · 2011-10-03 00:00:00 — Ansvar för unga utan fullständiga gymnasiebetyg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ungdomar som av olika anledningar valt att avsluta sina studier utan fullständiga gymnasiebetyg. Under den rådande finanskrisen har ungdomar fått ett extra stort ok att lyfta i form av ökad arbetslöshet. Regeringen har infört många reformer för att underlätta ungdomars position på arbetsmarknaden, bland annat en halvering av arbetsgivaravgiften och nystartsjobb. Dessa insatser är glädjande, har fungerat mycket väl och säkrat att inte likt andra europeiska länder drabbats av ungdomars massarbetslöshet. Utbildning är första steget mot ett arbete. I dagens rådande arbetsmarknadssituation är en avslutad gymnasietid med fullständiga betyg en förutsättning för att få arbete. Men många ungdomar väljer av olika anledningar att avsluta sin utbildning utan fullständiga betyg. Några av dessa ungdomar har olika typer av funktionshinder som inte upptäckts i skolan. Enligt rådande lagstiftning finns ingen tydlig ansvarstagare som per automatik blir ansvarig för de individer som väljer att avsluta sin grundutbildning. Istället blir ungdomarna bortglömda av systemet och riskerar falla mellan stolarna i långa tidsperioder. En individ som varken arbetar eller studerar riskerar falla in i svårare problematik längre fram. Hos exempelvis Arbetsförmedlingen finns stora möjligheter till individuell utredning för att fastställa problem och sedan göra individuella handlingsplaner utefter individuella förutsättningar. Arbetsförmedlingen har resurser att ta hand om dessa ungdomar men finns ingen lagstiftning som säkrar ungdomarnas plats hos myndigheten. De har rätt till såväl yrkesutbildningar som ersättning, ett faktum många är omedvetna om. En ungdom som inte har någon myndighetskontakt, arbete eller studier är även en ekonomisk nackdel. Förlorade intäkter i form av skattepengar gör att de blir en belastning för staten istället för att kunna få stöd och utbildning för att hitta arbete. Ungdomarnas situation behöver uppmärksammas av såväl individuella som samhällsekonomiska skäl. En översyn av möjligheten att fastställa ansvarstagare för ungdomarna är önskvärd. En möjlig lösning är att Arbetsförmedlingen eventuellt skulle kunna vara en större del i ungdomarnas liv efter det att de avslutat sin skolgång. Som fortsättning kan man även om möjligt överväga möjligheten till att göra skolan delaktig i processen genom att underlätta övergången för ungdomarna.
mot · GZ02A340 · 2011-10-05 00:00:00 — Stöd för unga företagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd för unga egenföretagare. Det råder en hög ungdomsarbetslöshet i . I det svenska samhället finns goda möjligheter att vända dessa negativa siffror. Redan i gymnasiet får många elever chansen att prova på att starta, driva och utveckla företag genom Ung Företagsamhet, som är ett utmärkt exempel på hur unga ges möjligheten att se eget företagande som ett alternativ . Affärsidén föds ofta och utvecklas i det egna företaget. Siffror visar att av dem som börjar sitt entreprenörskap via Ung Företagsamhet blir egna företagare senare i livet. Den som är arbetslös, eller riskerar att bli det, kan få ekonomiskt stöd vid start av näringsverksamhet från den dag man fyller . För funktionshindrade, de som uppfyller kraven i villkoren för att delta i arbetslivsintroduktionen samt de som är inskrivna i jobbgarantin för ungdomar gäller 20-årsgräns. I blir vi myndiga och får rösträtt . Då har man också rätt att starta ett företag. Därför bör man också redan då ha möjlighet till ett starta-eget-bidrag och till den rådgivning som finns för nya företagare. De mentorprogram som drevs under förra mandatperioden har fungerat väl. Programmet skulle kunna utvecklas ytterligare genom att skapa ett mentorprogram riktat till unga människor och då med företrädesvis unga rådgivare unga företagare som kan fungera som goda förebilder för fler. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02A341 · 2011-10-03 00:00:00 — Huvudentreprenörens ansvar för arbets- och anställningsvillkor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagfästa huvudentreprenörens ansvar för arbets- och anställningsvillkoren. Långa kedjor av underentreprenörer gör att arbetsvillkoren blir allt sämre för arbetstagarna. För varje nivå nedåt i entreprenörskedjan blir löner och villkor ofta sämre. Det är inte ovanligt att det i slutet av kedjan finns mycket svartarbete. Det gäller särskilt för utländska arbetstagare som utstationeras i . För samhället innebär det en förlust i form av att skatt och sociala avgifter inte betalas. Huvudentreprenör har inget ansvar för att de underentreprenörer som är verksamma, på exempelvis byggarbetsplats, är seriösa. Huvudentreprenören kan utnyttja fördelarna med att söka en lägre kostnad utan att stå för någon risk avseende underentreprenörens agerande. Så länge huvudentreprenören kan utnyttja fördelarna med en lägre kostnad utan att stå för risken kommer problemen att fortsätta. På europeisk nivå har frågan om huvudentreprenörsansvar diskuterats . Vissa länder har infört någon form av entreprenörsansvar, exempelvis , , , , och . Det bästa sättet att undvika problem hos underentreprenörer är att huvudentreprenören får utökat ansvar. Ett ansvar för huvudentreprenörer kan också handla om skatter och avgifter, eftersom svartarbete är vanligt i entreprenadkedjor. Ett ansvar för huvudentreprenören kan därför vara ett effektivt sätt att bekämpa både svartarbete och dåliga anställningsvillkor.
mot · GZ02A342 · 2011-10-03 00:00:00 — A-kassa och fackliga förtroendeuppdrag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fackliga förtroendeuppdrag och a-kassa. Att vi har fackligt förtroendevalda är ett måste om vi ska klara av att fortsätta med vår svenska modell. Då måste det finnas två förhandlingsparter, och det är fortfarande viktigt att vi har förtroendevalda på arbetsplatsnivå. kan vi se att intresset på arbetsplatserna att ta ett fackligt uppdrag tyvärr minskar. Det finns säkert olika anledningar till det, och en kan vara att man som anställd känner att delar av tryggheten påverkas. råder det olika regler för vad som är a-kassegrundande. Det gör att många riskerar att lida ekonomisk skada av att ta ett fackligt uppdrag. Det är viktigt att vid framtida beslut av beräkningsgrund ta hänsyn till att vissa av de uppdrag en förtroendevald facklig företrädare har inte betalas av arbetsgivaren utan av organisationen.
mot · GZ02A344 · 2011-10-05 00:00:00 — Arbetsmarknaden för personer med arbetshinder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över villkoren för lönebidraget. Personer med arbetshinder är ett samlingsbegrepp för de hinder av olika slag som kan finnas för att komma ut på arbetsmarknaden. Det kan vara sociala, psykiska eller fysiska hinder som omöjliggör ett arbete utan stöd och subvention för anställning. Arbetsmarknadsåtgärder och program har effekter för de berörda individerna (deltagarna), men i normalfallet även för andra än deltagarna. Ekonomer kallar sådana effekter för allmänna jämviktseffekter. En subventionerad anställning kan till exempel tränga undan en ordinarie icke subventionerad anställning (men behöver naturligtvis inte göra det). En sådan undanträngning innebär att arbetsgivare väljer att anställa den subventionerade programdeltagaren i stället för att anställa en person utan subvention. I vissa fall har programmet ingen direkt effekt på vare sig sysselsättningen eller arbetslösheten, utan kommer istället att omfördela sysselsättningen till förmån för programdeltagaren under den begränsade tid som subventionen varar. Den använda arbetsgivarsubventionen lönebidrag för en person med någon form av arbetshinder har i många fall varit en nödvändighet för att arbetsgivaren ska ha råd att anställa. Lönebidraget har möjliggjort en winwin-situation för många människor att komma ut på arbetsmarknaden och få arbeta efter sin förmåga. Men ett problem har uppstått som handlar om kravet på arbetsgivaren att betala en kollektivavtalsenlig lön. Om arbetsgivaren inte tillhör en arbetsgivarorganisation oftast på grund av avgiften finns heller inte motparten naturligt på den fackliga sidan. Det handlar också om möjligheten att betala sin del av lönen, för till exempel föreningslivet som har små resurser. Sammantaget skapar detta problem för både personer med arbetshinder som vill arbeta och företag och föreningar som ser behov och vill anställa. Därför bör man utreda hur villkoren för lönebidraget kan förbättras så att personer med arbetshinder kan ges de bästa möjligheter till arbete. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02A345 · 2011-10-05 00:00:00 — Klassificering av begreppet restaurang tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en klassificering av svenska restauranger, barer och nattklubbar. I klassificeras alla restauranger, barer och nattklubbar på samma sätt som restaurang rätt och slätt trots att det kan vara stor skillnad på deras verksamheter. Ett lunchställe har litet gemensamt med ett nöjesetablissemang eller en bar. Detta synsätt får också återverkningar på åldersgränserna som sätts för dessa restauranger, eftersom öppettiderna varierar kraftigt. En nattklubb har ju som affärsidé att öppna och erbjuda servering och nöje . Medan en renodlad restaurang kan ha öppet från lunch till sen kväll. I andra länder finns ofta klassificeringar av restauranger utifrån verksamhetsinriktning, som även har en koppling till lönesättning av de anställda; för arbetstider, arbetsuppgifter och kundgrupper. är en klassificering av svenska restauranger genom ett poängsystem på service, miljö, stämning, mat och dryck. Svenska Möten, en organisation för konferensanläggningar, har ett unikt, femgradigt klassificeringssystem som bygger på närmare 250 kontrollpunkter. Klassificeringen utgår från två bedömningsområden möten och konferens samt hotell och restaurang. Dessa två exempel klassificerar kvaliteten hos berörda näringsidkare. En restaurangklassificering i stort definierar också vad restaurangen är i övrigt en nattklubb, en bar eller något annat. Det förslag som ligger i en utredning om åldersgränser på krogen uppmärksammar problemet om det inte finns möjlighet att göra undantag för att till exempel tillåta högre åldersgräns än på nattklubbar med längre öppettider än . En klassificering av begreppet restaurang skulle därför underlätta för både kunder och berörda näringsidkare.
mot · GZ02A347 · 2011-10-03 00:00:00 — Kontroll av brottsregister vid anställning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk kontroll mot brottsregister vid utbildning till och anställning inom ett yrke där människor kan komma att stå i en beroendeställning till den anställde. är det fullt möjligt för människor som har begått allvarliga brott riktade mot andra människor att utbilda sig till och inneha tjänster inom yrken som kretsar kring att hjälpa andra. Ett allvarligt fall som uppdagades gällde en läkare som trots att han hade dömts för våldtäkt på en ung flicka, sexuellt utnyttjande och ofredande av unga pojkar, bedrägerier, förfalskningar och grovt narkotikabrott kunde fortsätta att arbeta inom professionen. Alla dessa brott är naturligtvis allvarliga i sig, oavsett vem som har begått dem och vem som utsatts för dem, men det är särskilt allvarligt när offret står i en beroendeställning till förövaren. De situationer det gäller kan förekomma inom vård och omsorg, terapi- och själavårdssituationer, , rättsväsendet och liknande. För att bättre säkerställa att människor inte råkar illa ut i dessa situationer bör det utredas om det för alla människor som söker en utbildning, examen, legitimation eller tjänst som leder till att de kan komma att arbeta med andra människor i en beroendeställning ska införas en obligatorisk kontroll mot brottsregistret och att den som har begått brott med ett straffminimum fängelse stoppas. Om någon redan innehar en anställning och utför något av brotten enligt samma specifikation ska det vara möjligt att avskeda denne med omedelbar verkan. Detta bör ges regeringen till känna. Skånberg (KD)
mot · GZ02A348 · 2011-10-05 00:00:00 — Bristande tillgänglighet som diskriminering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att diskrimineringslagen även ska omfatta bristande tillgänglighet. I finns en diskrimineringslagstiftning som gör att enskilda människor kan få hjälp om de utsätts för diskriminering. Det är mycket bra! har frågan hur människor med funktionsnedsättning ska kunna delta i samhällslivet på likvärdiga villkor varit föremål för offentliga överväganden. Den senaste utredningen överlämnades till regeringen av : Bortom fagert tal om bristande tillgänglighet som diskriminering (Ds 2010:20). I utredningen föreslår han att det i diskrimineringslagen (2008:567) ska införas en ny bestämmelse om förbud mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Diskrimineringsförbudet mot bristande tillgänglighet föreslås gälla för alla de samhällsområden där diskrimineringslagens övriga regler gäller , det vill säga arbetsliv, utbildning, arbetsmarknadspolitisk verksamhet och arbetsförmedling utan offentligt uppdrag, start och bedrivande av näringsverksamhet samt yrkesbehörighet, medlemskap i vissa organisationer, tillhandahållande av varor, tjänster och bostäder samt för allmänna sammankomster och offentliga tillställningar, hälso- och sjukvård och socialtjänst med mera. Förslagen i utredningen skulle kunna genomföras när som helst, om viljan fanns där. Till de olika Rättighetscenter som finns i anmäls många olika ärenden som handlar om att enskilda utsatts för diskriminering. I nästan alla ärenden som berör funktionsnedsattas rätt hamnar personerna utanför möjligheterna att få hjälp att kräva upprättelse, därför att diskrimineringslagen exkluderar just dem. har ratificerat den konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som FN-systemet antagit. Vi står också bakom andra internationella överenskommelser som finns till skydd för mänskliga rättigheter. För att leva upp till de internationella åtaganden vi ställt oss bakom bör vi nu se till att vår egen lagstiftning även omfattar diskriminering mot funktionsnedsatta. Bristande tillgänglighet bör därför inkluderas i diskrimineringslagen.
mot · GZ02A351 · 2011-10-04 00:00:00 — Nationell strategi för utrikes födda kvinnor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en nationell strategi i syfte att få fler utrikes födda kvinnor i arbete. Enligt arbetskraftsundersökning har utrikes födda kvinnor en betydligt lägre sysselsättningsgrad än inrikes födda kvinnor. Sysselsättningsgraden för utrikes födda kvinnor låg på () och 57,4 (). Detta är att jämföra med inrikes födda kvinnor där motsvarande utfall låg på () och (). Dessa siffror visar på en problematik som måste tas på största allvar. Att 309 400 () utrikes födda kvinnor står utanför arbetsmarknaden är alarmerande. Konsekvenserna för många av dessa kvinnor är att de har ställts utanför möjligheten till egen försörjning, arbetsgemenskap och en framtida rimlig pension. De flesta politiska partier är överens om att arbetslinjen är central för ökad sysselsättning och att ökad sysselsättning kan säkra bra välfärdstjänster även . Därför måste man också våga utmana det faktum att sysselsättningsnivån bland utrikes födda kvinnor endast är dryga bara dryg hälften befinner sig på arbetsmarknaden. Med ovanstående anledning bör regeringen se över möjligheten att införa en nationell strategi i syfte att få fler utrikes födda kvinnor i arbete. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02A357 · 2011-10-05 00:00:00 — Allmän a-kassa med likvärdiga avgifter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att analysera a-kassan. Arbetslöshetsförsäkringen betalas till huvuddelen av skattemedel. Medlemsavgifterna varierar i betydande grad efter reformen . Tanken med detta är att yrken med högre arbetslöshet ska ha dyrare a-kassa än de med lägre arbetslöshet, så att människor i högre grad söker sig till yrken med lägre arbetslöshet och vice versa. Akademiker och lärare betalar ca mindre i medlemsavgift till a-kassan än t ex en metall- eller byggnadsarbetare. Hur dessa samband fungerar bör utvärderas efter med den nya flexibiliteten. Eftersom a-kassorna i så hög grad finansieras med allmänna medel borde a-kassan likt sjukförsäkring och folkpension göras allmän, så att alla som uppfyller arbetsvillkoret erhåller del i den trygghet som systemet erbjuder. faller många mellan stolarna och hänvisas istället till att i sista hand söka socialbidrag. Det är utmärkt att socialförsäkringsutredningen nu arbetar med dessa frågor. Ett förslag som jag hoppas kommer att prövas av den, och som i varje fall regeringen bör överväga, är att ändra arbetsvillkoret så att a-kassan omfattar alla som aktivt söker arbete och är inskrivna på arbetsförmedlingen. Även de som ännu inte lyckats få sitt första jobb skulle då omfattas av a-kassans grundbelopp istället hänvisas till att söka socialbidrag. Det ekonomiska utfallet mellan t ex en ungdom som uppfyllt arbetsvillkoret och betalat in några tusenlappar i medlemsavgift och den som inte gjort det blir mycket stor. Den ena erhåller för sin medlemsinsats på några av inkomsten framöver, medan den som inte lyckades få jobb i sista hand hänvisas till socialbidrag . Detta vore också en stor integritetsreform eftersom de som går från inkomstprövade socialbidrag till en generellt utbetalad a-kassa slipper att socialnämnden prövar deras personliga förhållanden och ägodelar. Kostnaden för samhället kommer också heller inte att skilja sig så mycket om a-kassans utbetalningar ökar men socialbidragens minskar. Kassorna med lägst avgift Kassorna med högst avgift Källa: IAF Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen.
mot · GZ02A363 · 2011-10-03 00:00:00 — Implementering av EU-direktiv i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av implementering av EU-direktiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över riktlinjerna och uppdraget för . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att justera inriktning till ett mer konsultativt och framåtsyftande förhållningssätt. En god arbetsmiljö är en förutsättning för arbetstagare, arbetsgivare och ett gott företagsklimat i . Arbetsgivare måste kunna garantera att anställda inte råkar ut för skador eller sjukdom på grund av arbetet. Ett aktivt arbete för att främja arbetsmiljön är något som majoriteten av de svenska företagen arbetar med i syfte att främja de anställdas hälsa. En viktig framgångsfaktor för arbetsmiljön för arbetstagare är att för en god dialog och hjälper företagarna i detta arbete. Fler exempel talar dock mot detta, det vill säga snarare stjälper än hjälper företag. riktlinjer grundas främst på EU-direktiv. Problemet har dock varit en överimplementering av dessa direktiv, på företagens bekostnad. Ett exempel på överimplementering av EU-direktiv är tolkningen av arbetstidsreglerna för ungdomar som var på remiss 2009. I tolkningen som gjorde skulle även skoltiden räknas in som arbetstid för ungdomar, vilket skulle göra extraarbete för studenter i praktiken förbjudet. Det fanns enligt Svenskt Näringslivs remissvar inget annat land i som gjorde samma tolkning som i detta hänseende. tolkning av hotade på så sätt även harmoniseringen av lagarna inom EU. Regeringen borde göra en grundlig genomlysning av implementering av EU-direktiv och hitta ett för verket bra förhållningssätt gentemot arbetsgivarna så att en god arbetsmiljö främjas. lämnade en slutredovisning av det regeringsuppdrag som bedrivits 20062009. Det är glädjande att regelbördan för företagen har minskat men regeringen bör se över riktlinjerna och uppdraget för och justera dess inriktning till ett mer konsultativt och framåtsyftande förhållningssätt gentemot arbetsgivarna och främjandet av en allt bättre och tryggare arbetsmiljö. i (M)
mot · GZ02A371 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om turordningen vid uppsägning. Turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd (LAS) ger ett stort utrymme för förhandling vid en övertalighet i företaget. Detta ger stora möjligheter att lokalt komma överens om en turordningslista som tar hänsyn till de behov som företaget har i form av kompetens. Trots detta så infördes för ett undantag i lagen där företag med tio eller färre anställda kan undanta två stycken anställda från denna turordning. Undantagets syfte gäller personer som har kvalifikationer som är viktiga för företagets verksamhet. Detta undantag infördes trots att detta redan var möjligt; skillnaden är att de två anställda som arbetsgivaren kan undanta inte behöver förhandlas med de anställdas fackliga organisationer. Det har påvisats att detta undantag används med stor godtycklighet. Syftet med undantaget i LAS kan inte vara att godtycklighet ska råda, utan undantaget skulle göra det möjligt för företag att fortsätta sin verksamhet utan att bli av med nyckelpersoner. Eftersom den tidigare lydelsen i LAS gav möjligheten att göra dessa undantag genom en så kallad avtalsturlista efter förhandling med arbetstagarorganisationerna bör LAS återställas till tidigare lydelse för att godtycklighet inte ska förekomma på arbetsmarknaden.
mot · GZ02A372 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slopa den s.k. sfi-bonusen. Försöksverksamheten med prestationsbaserad stimulansersättning, så kallad sfi-bonus, inleddes i 13 kommuner och permanentades . sfi-bonusen innebär i praktiken att en elev som klarat allt eller vissa delar av sina svenskstudier från att kursen startade har rätt till bonus på 2 000, 4 000, 6 000, 8 000 eller , utöver övrig ersättning som den sfi-studerande är berättigad till. Att människor som på ett eller annat sätt utmärker sig och presterar mer än vad som rimligen kan förväntas av dem också premieras för detta, är något som i grund och botten är mycket bra. Men, det sänder däremot ut helt fel signaler att dela ut en bonus bara för att en person har åstadkommit vad som kan förväntas, eller till och med kan krävas, av honom eller henne. Ett normalt företag delar till exempel inte ut bonus till en anställd för att denne kommit till jobbet. På samma sätt är det både olämpligt och orimligt att vårt samhälle ska lägga sig på en så pass låg ambitionsnivå att man delar ut en bonus för att någon presterar vad som anses vara förväntat eller för att någon fullgjort sina skyldigheter. kunde vi i läsa om den så kallade sfi-bonusen, som då var på väg att införas på prov i några svenska kommuner. En av dessa kommuner var , där det dåvarande socialborgarrådet, tillika moderaten, försvarade beslutet på följande vis: Det är värt att testa. har vi alldeles för stora problem med att folk hoppar av. Frågan vi då osökt ställer är: Om man nu tillåts stanna i , utan några som helst flyktingskäl, och ges möjlighet till livslång försörjning på svenska skattebetalares bekostnad, borde man då inte kunna kräva att man lär sig språket, eller i varje fall gör vad man kan för att lära sig språket i det land där man ska tillbringa resten av sitt liv? Vi menar att något är mycket fel om viljan till integration skall vara beroende av storleken på mutan som stat och/eller kommun tillhandahåller. Dessutom kan man ställa sig frågan om sfi-bonusen verkligen fått förväntad effekt. är det nämligen studievana invandrare som tagit del av sfi-bonusen, det vill säga personer som hade klarat sina studier även utan bonusen. Vi föreslår med anledning av vad som framförs ovan att den så kallade sfi-bonusen slopas.