mot · GY02Fi12 · 2011-05-04 00:00:00 — Ett av fyrtio arbetstillfällen i är kopplat till miljön eller ekosystemtjänster, och miljontals nya jobb förväntas skapas . energipolitik har gjort landet till världens näst största vindkraftsproducent och väldens största producent av solcellspaneler. av de kinesiska hushållen använder solvärme för att värma varmvatten, och en och halv miljon kineser jobbar inom branscher som arbetar med förnybar energi. Av dessa 1500000 jobb skapades 300000 . täcks till av skyddade skogsområden, och ekoturismindustrin blomstrar och skapar nya jobb. Genom parkavgifter som besökarna betalar har fattigdomen minskat och arbetslösheten sjunkit bland dem som lever i närheten av parkerna. När i spåren av finanskrisen lade fram ett ekonomiskt stimulanspaket var av investeringarna riktade mot den gröna sektorn i ekonomin. Att det händer mycket runt om i världen är otvetydigt. Vi föreslår nu en strategi där bejakar förändringarna och tar täten i omställningen till en hållbar värld. 2.4Gröna ekonomiska strategier för förändring föreslår här strategier för en aktiv och framtidsinriktad ekonomisk politik, en politik där vi moderniserar och påbörjar en spännande resa mot ett hållbart samhälle. För att ekonomin ska vara hållbar måste produktionsmetoder och produktionsresurser vara hållbara. Bostadssektorn, energiproduktionen, transportinfrastrukturen samt de industriella processerna måste därför förändras. Investeringar är en av de viktigaste nycklarna för att lyckas med detta. Vad vi väljer att investera i skapar fundamentet för hur ekonomin kommer att fungera och vilken typ av miljöpåverkan som den kommer att medföra, vilket flera större studier styrker. 12 Politiskt finns goda möjligheter att styra de offentliga investeringarna. föreslår t.ex. stora nyinvesteringar i ett mer hållbart transportsystem, liksom offentliga investeringar och stöd för att minska energianvändningen. För att både privata och offentliga investeringar ska ske på ett effektivt sätt är det avgörande att det finns riktiga incitamentsstrukturer i ekonomin. Koldioxidskatt, energiskatt, utsläppshandel och konstgödselskatt är exempel på några viktiga ekonomiska styrmedel som kan skapa korrekta drivkrafter för privata investeringar om de används aktivt. föreslår en kilometerskatt för lastbilstransporter för att vägtrafikens kostnader bättre ska synas i priset på transporter och därmed göra andra alternativ än vägtransporter mer konkurrenskraftiga. Lika viktigt är det att i ordnad takt avveckla subventioner som styr investeringsbeslut åt helt fel håll. Många länder, globalt och i EU, har ansträngda offentliga finanser och har därför svårt att prioritera resurser till gröna investeringar. Genom att fasa ut ohållbara subventioner inom fiske, energi, vatten och jordbruk kan vi globalt frigöra av BNP till gröna investeringar, som tydliga incitament skapas för privata investeringar. subventioneras exempelvis kärnkraften genom att dess ansvar för olyckor är begränsat. vill ändra detta och utöka kärnkraftsindustrins skyldighet att försäkra sig mot olyckor. Tillväxten av gröna jobb är avgörande för en grön ekonomi. När produktionen ställs om skapas nya gröna jobb som gamla jobb försvinner. Den gröna omställningen innebär en stor strukturomvandling av vår ekonomi. Att människor känner trygghet i omställningen är en förutsättning för att lyckas med detta. En annan viktig komponent i omvandlingen är utbildning och kompetensutveckling. föreslår förbättringar av arbetslöshetsförsäkringen och större möjligheter att komplettera ofullständiga studier för att därigenom underlätta omställningen på arbetsmarknaden. Jobbfrågan utvecklas också i avsnittet En omställning för nya jobb. I en hållbar ekonomi måste materialflöden slutas i kretslopp. I stället för att ständigt bryta nya metaller måste vi t.ex. lära oss att använda de befintliga på ett effektivt sätt, att återanvända och återvinna dessa i stället för att deponera dem. Dessa slutna materialflöden måste drivas av förnybar energi som produceras på ett hållbart sätt. Det handlar om att ta om hand solenergi i olika former, såsom vind-, våg- och vattenkraft, solvärme samt fotosyntes. De restprodukter som ändå genereras måste vara så små att de kan tas om hand och brytas ned, utan fara för människors hälsa och utan att jordens långsiktiga produktionsförmåga äventyras. Framför allt handlar det om att inte överutnyttja ekosystemtjänsterna så att de förlorar sin funktionsförmåga. menar t.ex. att återanvändning måste stimuleras och att kraven på återvinning ständigt måste skärpas. En dynamisk grön ekonomi kräver mångfald och ett stort mått av utbyte och experimentlusta. För att få fram innovativa lösningar krävs det att vi vågar experimentera och har ett stort utbyte av tankar, idéer, teknik och metoder med andra. Ett öppet samhälle som bejakar mångfald skapar större kreativitet och därmed ökade möjligheter att finna nya lösningar på de problem vi har framför oss. De finansiella systemen måste uppmuntra långsiktighet, rimliga avkastningsnivåer och riskspridning i det privata näringslivet. Förluster i bank- och finanssektorn som uppstår t.ex. på grund av oansvarig utlåning måste finansieras inom sektorn. Det är avgörande för en hållbar ekonomisk utveckling och en mer grön ekonomi att stora offentliga investeringar utgår från tydliga hållbarhetskriterier. Förvaltning av t.ex. pensionsmedel måste underställas hållbarhetskriterier. menar att pensionsinvesteringar är långsiktiga investeringar som inte kan bygga på ohållbara lösningar. Vi anser att det inte är hållbart att AP-fonderna t.ex. gör stora investeringar i oljebolag och vapenindustrin. Entreprenörer, innovatörer och forskare måste få mer utrymme. Forskare med sin nyfikenhet och experimentlusta öppnar upp för nya mänskliga framsteg som löser samhällsproblem. Innovatörer ser potentialen i forskarnas arbete och skapar tjänster och produkter, och vi entreprenörer gör dessa varor och tjänster tillgängliga på marknaden. menar t.ex. att möjligheterna att kommersialisera forskning och innovationer måste förbättras. Hos kommunala bolag och förvaltningar finns en stor kunskap om konkreta systemlösningar för ett hållbart samhälle. Det behövs nya vägar för att denna kunskap ska kunna kommersialiseras i större utsträckning och därmed bli tillgänglig för fler, såväl i som internationellt. Det kan t.ex. handla om att justera regelverk så att kommunala bolag på nya sätt kan vara delaktiga i ekonomiska projekt utanför kommunens gränser. föreslår därför att regeringen utreder denna fråga och återkommer till med förslag. Industrin är en nyckelaktör i en grön ekonomi. Staten, näringsliv och fackföreningar måste arbeta tillsammans för att utveckla industrin. Det handlar både om att hitta vägar för att ge människor stöd i strukturomvandlingen och om att hitta strategiska samarbeten, t.ex. genom forsknings- och innovationssatsningar. Staten måste också ta ett större övergripande ansvar och peka ut strategier och samla aktörer kring gemensamma mål och visioner för hur ett hållbart näringsliv kan utvecklas. menar att det går att utveckla och bygga vidare på det underlag som Miljöteknikdelegationen tagit fram 14. Det kräver emellertid att regeringen engagerar sig i frågan. Lantbruket och övriga gröna näringar är viktiga aktörer för en grön ekonomisk utveckling. Vid t.ex. ekologisk odling begränsas läckaget av näringsämnen som bidrar till övergödningen. Genom ett hållbart skogsbruk bevaras funktionen hos skogens ekosystemtjänster. Att återinföra skatten på handelsgödsel är ett sätt att begränsa läckaget från jordbruket. Perspektivet på ekonomisk utveckling måste breddas och den ekonomiska analysen utvecklas. Det ekonomiska systemet måste spegla förluster av ekosystemtjänster och miljöförstörelse bättre än . BNP räcker inte som indikator på hur vår ekonomi utvecklas och mår. Problemet med BNP är givetvis inte måttet i sig självt. Problemet är när måttet blir det övergripande målet för politiken. I har vi ställt upp många andra mål som politiken ska syfta till att nå. Miljömål, klimatmål och folkhälsomål är några viktiga målsättningar som inte per automatik nås genom ökad BNP. Embryon till ett arbete med att bredda den ekonomiska politiken finns framför allt utanför gränser. har i meddelandet Bortom BNP att mäta framsteg i en föränderlig värld till och rådet pekat ut att detta är ett viktigt arbete . 15 Ett annat mycket viktigt arbete i denna riktning är det som sker inom ramen för TEEB-initiativet16. Det är nu hög tid att även på allvar engagerar sig i detta arbete. , , , , och är alla exempel på viktiga institutioner som har kunskaper och erfarenheter som skulle vara mycket värdefulla för detta arbete. Jämställdhet har ett värde i sig självt och är avgörande för alla människors frihet. Det är också centralt för att samhällets resurser används på ett effektivt sätt. När förväntningar på kvinnors och mäns beteende begränsar våra livsval missar vi också att använda mänskliga resurser på bästa sätt. har flera förslag som leder till ökad jämställdhet och större möjligheter för både kvinnor och män att leva det liv som de själva väljer. Att arbeta för jämställda löner och minskad diskriminering är en viktig väg framåt, liksom att arbeta för ett mer jämställt uttag av föräldraförsäkringen. Genom dessa strategier kan konkreta steg tas mot en mer hållbar och grön ekonomisk utveckling. 3En grön omställning av samhället Naturen och dess ekosystem är basen för vår ekonomi och vårt samhälle. Utan alla nyttigheter som naturen förser oss med står vi människor oss slätt. Naturen är också en plats för eftertanke och möjlighet att samla kraft. Många värdesätter en skogspromenad efter jobbet eller en båttur . Globalt lever vi långt över jordens reproduktionsförmåga. Effekterna av detta syns runt omkring oss. Det blir svårare att bada på somrarna på grund av algblomning, vi bör inte äta fisk på grund av höga gifthalter och våra källare översvämmas allt oftare. Om vi människor fortsätter med våra nuvarande produktions- och konsumtionsmönster kommer det enligt Världsnaturfonden att krävas två jordklot . vill se ett som tar täten i klimatomställningen och kraftigt minskar utsläppen av växthusgaser. Vi vill se en kraftsamling för att hejda förlusten av biologisk mångfald och utarmningen av våra ekosystem. Vi anser att det är politikens ansvar att peka ut riktningen. Vi vill bjuda in fler människor att delta i omställningen av samhället genom att göra det enkelt och lönsamt att leva miljövänligt. Vi föreslår investeringar i infrastruktur, bostäder och förnybar energi som underlättar för människor och företag att göra klimatsmarta val, som nya jobb skapas. Villkoren för den som vill producera sin egen el måste förbättras, och fastighetsägare och småhusägare bör uppmuntras att energieffektivisera genom ett utvidgat och klimatanpassat ROT-avdrag. vill satsa på ökad produktion och distribution av biogas så att fler kan köra biogasbil. ska också ta sitt ansvar globalt och göra det möjligt också för utvecklingsländer att delta i omställningsarbetet. Vi vill investera brett i att rusta upp det svenska miljöarbetet, med särskilt fokus på levande skogar och hav samt minskad spridning av miljögifter. 3.1Vårt sätt att leva måste förändras Alla tecken pekar på att vi människor lever på ett ohållbart sätt och att utvecklingen går åt fel håll. inföll enligt Overshoot dagen då hela årets resurser av förnybara tillgångar tagit slut. Det innebär att vi globalt sett, på mindre än , gjorde av med resurser som det tar för naturen att återskapa. 17 Den globala resursanvändningen är ojämnt fördelad; det är framför allt den rika delen av världen som förbrukar mer än vad som är hållbart. Globalt sett har redan planetens ekologiska ramar överskridits på flera områden. 18 Det gäller bl.a. utsläpp av växthusgaser, förlust av biologisk mångfald och rubbning av kvävecykeln. Också när det gäller kemikalier är utsläppen för stora. Det är svårt att överblicka de långsiktiga effekterna, men de kan bli stora. Det är tydligt att det är bråttom att ställa om samhället i en mer hållbar riktning. I måste vi öka våra insatser för att nå våra miljömål. beslutade att vi ska klara de stora miljöutmaningarna på en generation. För tydlighetens skull har delat upp detta åtagande i 16 miljömål. Halva tiden har gått, och enligt kommer endast 1 av dessa 16 mål att nås, nämligen skydd av ozonlagret. och den rika delen av världen måste också öka insatserna för att begränsa och hantera klimatförändringarna. Det råder stor enighet om att de globala utsläppen behöver minska till 2050. Allt fler klimatforskare menar att det kan behövas ännu större minskningar. Om jordens medeltemperatur fortsätter att stiga i samma takt som kommer det att leda till allvarliga konsekvenser. Vi kommer att få vänja oss vid allt kraftigare och oberäkneliga väderomslag, stormar, torka, värmeböljor och översvämningar. Ofta är de länder som drabbas värst ekonomiskt utsatta. Världen har inte förmått att minska sina utsläpp i den takt som behövs. har som mål att minska utsläppen av växthusgaser i jämfört med nivå. har ett mer ambitiöst mål om att minska växthusgaserna . Det målet bygger på den utsläppsminskning som forskning har visat är nödvändig. Med regeringens nuvarande takt i klimatarbetet blir det svårt att nå de nödvändiga målen. Alla tecken pekar i stället på att takten i miljö- och klimatarbetet måste öka. Att ställa om samhället är en tuff utmaning för politiska ledare, företag och människor runt om i världen. Vi i är övertygade om och världen kan klara utmaningen. Utmaningen innebär också en möjlighet där vi har chansen att ställa om till en ekonomi där människor och ekosystem mår bra, som nya jobb skapas. Miljö- och klimatfrågor är intimt sammanbundna med vår energianvändning. energipolitik bygger på målet att samhället ska ha ett säkert och hållbart energisystem. Det ska självklart vara tryggt för människors hälsa och ekosystemen. Risken för olyckor och utsläpp ska minimeras. Dessutom ska energisystemet vara pålitligt, både ekonomiskt och driftsmässigt. Så är det inte . Med framtidsinriktade energipolitik är det möjligt att klara energiförsörjningen helt utan fossila bränslen och kärnkraft, och ändå ha en elförsörjning i balans. Detta kan ske utan att det påverkar möjligheten att nå klimatmålen. Vårt förslag består av en mix av åtgärder. Först och främst måste energianvändningen effektiviseras, och dessutom måste produktionen av förnybar energi öka. Förnybara energikällor är den bärande delen i ett hållbart energisystem. har bland de bästa förutsättningarna i världen att bygga ut bioenergi, vindkraft och andra förnybara och hållbara energislag. är ett relativt glesbefolkat land med en lång kust som lämpar sig för vind- och vågkraft och med mycket skog som ger bioenergi. Dessutom har vi en industriell spetskompetens. vill ta vara på dessa förutsättningar. Vi vill stimulera satsningar på förnybar energi som underlättar för människor och företag att göra klimatsmarta val, som det skapar nya jobb. Vi vill skapa bättre incitament för produktion av förnybar energi och stötta småskaliga elproducenters möjligheter att leverera och sälja miljövänlig el på elnätet genom garantipris och nettomätning. På så sätt kan t.ex. en bättre marknadsetablering av solceller ske, vars utbyggnad utvecklats dåligt i jämfört med i andra liknande länder. Vi vill också underlätta investeringar i ökad produktion och distribution av biogas, bl.a. genom att göra en nystart för Klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) som ger kommuner, företag och andra aktörer ekonomiska möjligheter att satsa på klimatvänlig teknik. Produktion och distribution av biogas är inte minst viktigt för att kombinera möjligheterna till utveckling, företagande och hållbara transporter på landsbygden. har också goda möjligheter att effektivisera energianvändning inom såväl industrin som fastighets- och bostadssektorn. tillhör de länder i EU som är sämst på detta område; slöseriet är omfattande. Enligt 19 kan användningen , och på ett kostnadseffektivt sätt, minska med , motsvarande av energianvändningen i bostadssektorn. På finns en betydligt större potential för effektivisering. har regeringen minskat stödet till energieffektivisering och förnybar energi. Inga nya satsningar har ännu presenterats. Ryckigheten skapar osäkerhet på marknaden och gör att utvecklingen bromsas. vill genomföra en rad nya åtgärder för att påskynda energieffektiviseringen. Energi- och koldioxidskatter är bärande delar av denna strategi, liksom våra stöd till energieffektivisering i bostäder och fastigheter. beslut att tillåta nya kärnreaktorer är ett steg i fel riktning. Det låser in i ett kärnkraftsberoende fram . Vi anser att beslutet bör rivas upp. Det finns ingenting som tyder på att nya reaktorer kommer att behövas när de gamla faller för åldersstrecket, tvärtom. beräknas elöverskottet bli hela , vilket nästan motsvarar produktionen i fem av tio reaktorer. Det är fullt möjligt att ta ett par reaktorer ur drift utan att det påverkar tillgången på el i . Med energipolitik kan vi fasa ut kärnkraften helt och ändå klara den svenska elförsörjningen. vill skapa ett tillförlitligt, hållbart och jämställt transportsystem. Dagens transportsystem är inte hållbart. Det svenska transportsystemet är starkt beroende av fossila bränslen, och inrikes transporter svarar för nästan en tredjedel av totala utsläpp av växthusgaser. Inom transportsystemet står vägtrafiken för av utsläppen, vilket kan jämföras med tågtransporterna som endast står för av utsläppen. 20 Trots effektivare motorer och en ökad andel förnybar energi minskar inte utsläppen från vägtrafiken. Förklaringen ligger i att ökad trafik tagit bort effekten av snålare fordon och en ökad andel biobränslen. Regeringens politik är inte tillräcklig för att klara omställningen inom transportsektorn. Att utsläppen från transporterna fortsätter att öka är en tydlig indikation på detta. För att minska trafikens klimatpåverkan utan att begränsa människors möjligheter att resa behövs en sammanhållen politik. har en bred strategi för att ställa om transportsystemet. Det handlar dels om att utveckla samhällsplaneringen för att minska behovet av transporter, dels om att öka kollektivtrafikens andel av persontransporterna, föra över godstrafik till järnvägen, minska utsläppen från bilar och minska flygresandet. Moderna, snabba och hållbara transporter har persontrafiken på järnväg mer än fördubblats. Motsvarande ökning för godstrafiken är . har tågresenärer och företag upplevt bl.a. kaosartade vintrar, med förseningar och inställda tåg. konstaterar att låga nivåer av underhåll och investeringar på järnvägen riskerar att leda till fortsatta försämringar i tågtrafiken. 22 Den positiva trenden med fler resenärer och mer gods på spåren riskerar att brytas om tåget upplevs som ett osäkert och krångligt transportmedel. målsättning är att fördubbla dagens andel resande med kollektivtrafik till 2020 och öka andelen godstransporter på järnväg väsentligt. För att klara det vill vi kraftigt öka satsningarna på järnvägsunderhållet, detta för att avhjälpa de akuta problemen och för att skapa bättre förutsättningar för en robust tågtrafik framöver. För att skapa en attraktiv tågtrafik på vill vi också göra stora investeringar i ny kapacitet både i form av ökad kapacitet på befintliga banor och genom satsningar på nya sträckningar och höghastighetsbanor. Vi vill också investera i en utbyggd cykel- och kollektivtrafik genom spårvägsutbyggnad, snabba busslösningar och nya cykelbanor runt om i landet. Satsningen på järnvägen finansieras delvis med en kilometerskatt på lastbilstransporter. En sådan skatt internaliserar de delar av den tunga vägtrafikens kostnader som inte täcks in av koldioxidskatten, i form av t.ex. vägslitage, olyckor och buller. minskar den snedvridning i konkurrens som finns mellan transporter på järnväg och väg . Bilen utgör för många ett flexibelt och enkelt transportmedel. För dem som lever utanför städerna och på platser där det saknas kollektiva transporter är bilen ofta nödvändig för att få vardagen att gå ihop. menar att generella styrmedel såsom koldioxidskatt är ett samhällsekonomiskt effektivt sätt minska utsläppen från transportsektorn. För att koldioxidskatten ska fungera och få legitimitet krävs dock att det också finns alternativ. Politiken måste därför vara betydligt bredare. viktigaste förslag för en omställning av fordonsflottan presenteras nedan. kommer vi att gå vidare och fördjupa och specificera förslagen. Fortsatt forskning kring och utveckling av nya bränslen. Det kommer inte att finnas ett bränsle som på egen hand kan ersätta bensinen och oljan. Flera olika bränslen kommer att behövas, bl.a. för att distributions- och produktionsförutsättningarna ser så olika ut i olika delar av och världen. Elbilar, biogasbilar och hybridfordon kommer att behöva komplettera varandra. Offentliga stöd för produktion och distribution av biogas. I finns mycket goda förutsättningar för att öka användningen av biogas. Ett stöd för distribution och produktion av förnybara bränslen bör vara teknikneutralt så att även andra bränslen kan få stöd. Målet bör vara att biogas eller andra klimatsmarta bränslen finns tillgängliga där människor behöver dem. Avgift eller bonus vid nybilsköp. Utvecklingen mot bränslesnåla bilar går alldeles för långsamt. För nya personbilar i var utsläppen i genomsnitt /km, vilket kan jämföras med snittet i EU på /km. Koldioxidskatten behöver kompletteras med incitament som också styr när människor står i begrepp att köpa en ny bil. För att påverka människor att välja ett snålt och energieffektivt fordon i inköpsögonblicket föreslår en avgift vid inköp av nya bränsletörstiga och energikrävande fordon som en bonus införs vid inköp av extra snåla fordon. Detta ska gälla både vid privat försäljning och vid försäljning av förmånsbilar till företag. Reglerna för bonus respektive avgift bör kontinuerligt justeras. En komponent som styr mot förnybara bränslen kan också behövas. Riktade styrmedel i städerna såsom trängselavgifter. Den privata biltrafiken i städerna måste minska, av såväl utrymmesskäl som miljö- och klimatskäl. finns ofta goda kollektivtrafiksalternativ till bil i städerna. För att styra över från bil till kollektivtrafik är det därför rimligt att i större utsträckning använda riktade styrmedel såsom trängselavgifter. Bygg ut alternativen. En väl fungerande och utbyggd kollektivtrafik är en viktig förutsättning för att bilisterna ska lämna bilen hemma. Därför behövs stora satsningar för att förbättra och bygga ut kollektivtrafiken. Flygresandet står för av svenskarnas totala klimatpåverkande utsläpp. Osäkerheten är stor eftersom flygets utsläpp av vattenånga och kväveoxider bidrar till klimatpåverkan. Den totala klimatpåverkan från flygets utsläpp uppskattas vara mellan 1,9 och 5 gånger högre än den som orsakas av enbart koldioxiden. införlivas flyget i handeln med utsläppsrätter. Som systemet är utformat finns det en risk att det kommer att få en högst marginell påverkan på flygets totala kostnader. bör därför verka för att flyget ges en särskild utsläppsbubbla inom ramen för EU:s handel med utsläppsrätter. För att ytterligare minska flygets klimatpåverkan skulle en åtgärd kunna vara att förändra flygets start- och landningsavgifter så att de täcker samhällskostnaderna för de klimatutsläpp, utöver koldioxid, som flyget står för. anser att ett sådant förslag bör utredas. Bostadssektorn står för av koldioxidutsläpp. 23 Utsläppen har minskat markant , vilket främst beror på att oljeuppvärmningen till stora delar ersatts med andra energislag. Den totala användningen av energi i småhus, flerbostadshus och lokaler uppgick till 149TWh , vilket motsvarar av totala energianvändning. mål för energieffektivisering i bebyggelsen är att den totala energianvändningen i bostäder och lokaler ska minska och . Besparingen motsvarar lika mycket energi som 60 000 normalstora flerbostadshus använder.