mot · GZ02T249 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra tillgången till bredband i och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av förbättrad infrastruktur i och när det gäller vägnät, järnväg och sjöfart. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av att premiera forskning i samverkan mellan företag och universitet i klusterorganisationer.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att klassa som ett skogslän.2 1 Yrkande 3 hänvisat till UbU. 2 Yrkande 4 hänvisat till NU. Regeringens utökade satsning på regional tillväxt används till regionala tillväxtåtgärder, transportbidrag samt EU-finansierade regionalpolitiska satsningar. Denna satsning tillsammans med och stora naturrikedomar, driftiga företagare och entreprenörer skapar nya utmaningar och enorma utvecklingsmöjligheter. För att ge dessa bygder verktyg för hållbar tillväxt och utveckling, samt att på bästa sätt tillvarata den potential som finns, behövs bra politik för företagande samt satsningar på infrastruktur och samhällsservice. Betydelsen av fungerande och snabb internetuppkoppling för utvecklingen av och är stor. Det är en förutsättning för att fortsätta utvecklingen inom entreprenörskap, miljö, utbildning, vård och omsorg. Den pågående nedmonteringen av delar av det fasta telefonnätet måste matchas med säker och tillgänglig bredbandsuppkoppling. I regeringens Bredbandstrategi, N2009/8317/ITP, står att läsa att alla har ett ansvar för den fortsatta utvecklingen på bredbandsområdet: både användare av IT, marknadens aktörer och den offentliga sektorn. Utvecklingen ska vara marknadsdriven. Statens huvudsakliga roll är att se till att marknaden fungerar effektivt och att förutsättningar för att driva verksamhet är goda i hela landet. Genom etableringen av bredbandsstrategin avsåg alliansregeringen att fortsätta sitt arbete med att förbättra konkurrensen och förutsättningarna för utbyggnad av bredbandsnätet. Det är därför angeläget att säkerställa att marknadskrafterna förmår att leva upp till sitt åtagande att leverera bredband till hela landet. De i strategin angivna målen sattes till att av alla hushåll och företag ska ha tillgång till bredband om minst 100Mbit/s samt att ska ha tillgång till bredband med samma hastighet . För att dessa mål ska vara möjliga att nå är det viktigt att undvika att vita fläckar uppstår från det fasta telenätet till det nya bredbandsnätet. Byalag och andra lokala utvecklingsgrupper har möjlighet att söka stöd för att bygga bredband genom landsbygdsprogrammet och kanalisationsstöd. Vissa av åtgärderna kräver dock offentlig medfinansiering. Detta har vållat problem då flera landsbygdkommuner inte anser sig ha råd med denna medfinansiering. Av den anledningen tilldelades PTS ett anslag om 115 miljoner för att kunna gå in som offentlig medfinansiär. Satsningen fortsätter i och med att PTS tillförs ytterligare 75 miljoner i regeringens budgetproposition. Denna välkomna satsning behöver dock fortsätta. Exempelvis slås det fast i SOU 2008:40 attkostnaden kommer att vara minst 7 300 miljoner för att bygga ut basinfrastrukturen till eftersatta områden utanför tätorten inkl. småorter. Den knappa finansieringen har lett till att egenavgiften för hushåll att ansluta sig kan röra sig om . I rapporten till hela landet (SOU 2008:40 ) slås följande fast: Marknaden kommer att göra framtida investeringar för att uppgradera den befintliga IT-infrastrukturen i tätbebyggda områden. Det är däremot osannolikt att operatörerna på marknadsmässiga villkor uppgraderar och nyanlägger IT-infrastruktur i någon större utsträckning i områden utanför tätort inklusive småort. De ekonomiska incitamenten är där för små eller finns inte alls. Detta beror på att antalet möjliga kunder och deras betalningsvilja är alltför liten i förhållande till storleken på investeringen. God tillgänglighet till och från arbete, studieort och bostad är en nödvändighet om en region ska växa och utvecklas. Det är av stor vikt att människor ska kunna leva och bo i och och med god tillgänglighet även kunna arbeta i storstadsregionerna och . Infrastruktursatsningar måste därför prioriteras i och . Tågförbindelsen mellan och är i sträckan KilKristinehamn ett av svenska järnvägsnätets mest trafikerade områden, och finns endast enkelspår. Behovet av att utöka kapaciteten med ett mötesspår eller en mötesstation på sträckan KristinehamnKarlstadKil är akut. Detta är satsningar som kräver lång framförhållning för att säkerställa bra godstransporter och den mycket viktiga persontrafiken mot . För att förbättra person- och godstrafiken krävs en satsning på . Vägsträckan lever inte upp till Europavägstandarden, och på långa sträckor genom är hastighetsbegränsning satt till 70km/t. Tungt trafikerade sträckor i både och kräver tjälsäkrade vägar, förbättrade underhållssatsningar och förbättrade säkerhetsåtgärder. Utökad kollektivtrafik är också viktigt för att kunna vidga arbetsmarknadsregionerna inom länen. Sjöfarten är viktig för hållbara miljövänliga transporter via och och på . Det finns stor potential att flytta över ytterligare gods från både väg och järnväg om de rätta förutsättningarna ges. Slussarna i och har genomgått ett omfattande renoveringsarbete under augustiseptember 2011, där bland annat samtliga slussportar bytts ut. Denna renovering är naturligtvis en grundförutsättning för en framtida utökad Vänertrafik. Det som behövs nu för en positiv utveckling är att inre vattenvägar blir införlivade i EU:s gemenskapslagstiftning som rör inre sjöfart. Den pågående processen bör resultera i denna förändring. Tillgång till goda utbildningsmöjligheter är en viktig hörnsten. och är bra exempel på utbildningens betydelse för ett län eller en region. Regeringens införande av och lärlingsutbildningar har välkomnats av många ungdomar. Yrkeshögskola och den nya gymnasiala yrkesutbildningen är viktiga instrument för att främja industriell och annan utveckling. De extra utbildningsplatser som tillkommit kommer dessutom att ytterligare stärka tillgången till ett varierat studieutbud. Innovation och nytänkande inom universitet och högskola är en förutsättning för framgång. Ett exempel är kunskapsutvecklingsprojektet som Region deltar i och som skapats genom stöd från sturkturfondsmedel. Detta projekt är ett samarbete mellan 15 klusterorganisationer inom näringslivet och universiteten i , och samt . Projektet skapar mötesplatser mellan företagen och universiteten som ger affärsutveckling genom att nya idéer och innovationer kopplas till forskning. Samarbetet med universiteten och studenterna ger också kompetensförsörjning för företagen. Projektet har uppmärksammats i EU och fick pris 2011 för bästa projekt för innovation och regional utveckling i . Forskningssamverkan mellan industri och högskola eller universitet är en av nycklarna till framgång och överlevnad för såväl bygder som branscher och en premiering av klusterbildning och samarbetet mellan forskning och industri måste därför ske. skulle utvecklas bättre om en realistisk hantering av landskapet sker genom att klassa och norra som ett så kallat skogslän. Det finns mängder av möjligheter för ett attraktivt och med goda kommunikationer, god infrastruktur, bra företagsklimat, goda utbildningsmöjligheter och en höjd utbildningsnivå. Det är en liberal utgångspunkt att samhället ska erbjuda alla människor i en god samhällsservice. Endast så kan vi skapa förutsättningar för tillväxt och utveckling i hela landet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.