ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02MJ217 · 2011-09-22 00:00:00 — Pant på engångsförpackningar av glas tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att belägga dryckesförpackningar av glas med pant. Nedskräpningen av engångsförpackningar av glas ökar, inte bara vid återvinningsstationer utan också längs med vägar och i parker. Nedskräpningen är en kombination av att återvinningsbehållarna ofta är fulla och att många inte bryr sig om gå dit för att återvinna engångsförpackningarna. Dryckesförpackningar av metall eller PET, också dem envägsförpackningar, tas däremot ofta tillvara eftersom de har ett pantvärde. För att komma ifrån nedskräpningen av engångsförpackningar i glas kan en lösning vara att belägga även dessa med pant. Då får glasflaskan ett värde för konsumenten och kommer inte att kastas på ställen där det inte är avsett att den ska ligga. Pantsystem på engångsflaskor finns i flera länder, bland annat i och i flera amerikanska stater. I har vi redan ett väl utbyggt flöde för aluminiumburkar och envägs-PET. Återvinning av glasflaskor skulle kunna ske på samma sätt genom att Svensk Glasåtervinning inlemmas i Returpack. Själva återvinningen kan ske genom att returstationerna som finns i eller vid de flesta dagligvarubutiker kompletteras med en station för glas. Enligt (som står för de flesta installationerna av återtagningsautomater i ) är detta tekniskt möjligt och finns redan utomlands. Glaskrossen hämtas som aluminium och PET och förs sedan till Returpack för vidare befordran. Betalningen av panten styrs av EAN-kod, vilket innebär att flaskor som inte är köpta i inte heller ger någon pant. För dessa och för andra emballage av glas måste fortfarande returstationer vid återvinningsstationerna finnas, men omfattningen och nedskräpningen skulle bli väsentligt mindre. Regeringen bör i ett tilläggsdirektiv till den utredning som redan pågår be utredaren att pröva ett system med pant på glasförpackningar.
mot · GZ02MJ219 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av de svenska slaktreglerna ur djurskyddssynpunkt. Oavsett vad man tycker om det etiska i att döda andra varelser är de flesta överens om att om man dödar djur ska de i alla fall få en värdig död. Många djur möts dock av en mycket plågsam död. När hönor och kycklingar ska slaktas går det oftast till så att de hängs upp i benen, vid fullt medvetande, i krokar som rör sig över ett strömförande vattenbad. Där är det tänkt att djuret ska bedövas innan det får halsen uppskuren och förblöder, varefter djuret skållas och plockas. Den onaturliga uppochnervända upphängningen är i sig stressande för djuren och inte minst plågsam för alla de djur som har benfel. Med det uppskruvade tempot kommer därtill risken att fågeln antingen håller upp huvudet från vattenbadet och därmed förblöder vid fullt medvetande eller att avblodningen missas och fågeln hinner vakna till medvetande igen innan den skållas och plockas. En mindre vanlig metod är att djuren bedövas med gas (kycklingar) eller gasas ihjäl genom att deras stall fylls med koldioxid (hönor). På så sätt slipper hönorna transporten och den omilda hanteringen på slakteriet, men å andra sidan är koldioxid en så kallad aversiv gas som leder till en plågsam kvävning för djuren. Det finns dock en möjlighet att använda mindre aversiva gasblandningar, som blandningar av koldioxid och kväve eller argon. Det skulle kunna vara ett bättre alternativ ur djurskyddssynpunkt än både den klassiska upphängningen och den vanliga koldioxidgasningen. För grisar är koldioxidgasning den vanligaste bedövningsmetoden, som sedan kompletteras med avblodning före skållning. Även här har det uppskruvade tempot inneburit att man ibland missat avblodningen och skållat grisar vid fullt medvetande. Även för de grisar som åtminstone slipper det lidandet är själva koldioxiden aversiv precis som för fåglar. Andra gasblandningar skulle kunna minska grisarnas lidande innan de blir medvetslösa. Elpåfösare, ett verktyg som används för att driva på djuren med hjälp av smärtsamma elstötar, får bara användas i undantagsfall. Trots detta visade vid slakt att så kallad hård drivning (vari även de helt otillåtna metoderna vridning av svansen och hårda slag eller stötar med tillhygge ingår) förekom i av fallen vid drivning in mot bedövningsboxen. Om miljöer och tempo anpassas efter djurens förutsättningar skulle dock elpåfösare kunna förbjudas helt. träder EU:s nya slaktförordning i kraft. Därefter kan vi inte fritt införa nya nationella slaktregler för att stärka djurskyddet. Därför är det angeläget att före ikraftträdandet gå igenom de svenska slaktreglerna ur djurskyddssynpunkt. Levandeupphängning av fjäderfä, bedövning och avlivning med aversiva gaser och bruket av elpåfösare är några metoder som bör granskas, men det kan även finnas andra plågsamma metoder som bör utmönstras i takt med ny kunskap om hur djurs välfärd påverkas vid slakt. Även riskerna för djurvälfärden med ett högt uppdrivet tempo bör granskas.
mot · GZ02MJ221 · 2011-09-27 00:00:00 — Samma pantsystem i hela EU tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en gemensam EU-standard för returförpackningar. Problemet med import av förpackningar utan uppbyggt retursystem i är stort. Det är vanligt att människor inte får pant på inköpta läskflaskor, ölburkar och övriga förpackningar (vilka vanligtvis ger pant.) Därmed minskar svenska folkets förtroende för pantsystemet och nedskräpningen riskerar att öka. Det som krävs är ett gemensamt pantsystem i EU för returförpackningar. Om reglerna är likadana i hela EU försvinner möjligheten att sälja burkar, flaskor och andra förpackningar utan pant. Det kommer nämligen inte att tillverkas förpackningar utan pantsystem i EU eftersom reglerna kommer att innebära att samma pantsystem tillämpas i alla EU-länder. Dessa regler bör också vara bindande för återförsäljare av dessa förpackningar. Ett fungerande pantsystem är viktigt för miljön, och med tanke på att handeln är internationell krävs det att pantsystemet också blir internationellt.
mot · GZ02MJ222 · 2011-09-23 00:00:00 — Införande av grovt djurplågeri i djurskyddslagstiftningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa grovt djurplågeri i djurskyddslagstiftningen. Att utsätta djur för våld är oförsvarbart. Djuren är totalt försvarslösa. Statistik från Brå visar att ledde fyrtio fall av djurplågeri till fällande domar. Trettio av dessa domar blev antingen villkorliga domar eller dagsböter. utdömdes straff i 62 fall av djurplågeri och brott mot djurskyddslagen. Tre av de sextiotvå fallen slutade i fängelsedomar. Det strängaste straffet av de tre domarna var då en man dömdes efter att ha fört in ett okänt föremål i ändtarmen och slidan, vilket orsakat inre blödningar på en hopphäst. plågade fyra unga män mellan ihjäl två kaniner. Den ena kaninen slängdes i väggar och stampades till död, medan den andra brändes levande. Alla fyra män fälldes för djurplågeri och brott mot djurskyddslagen. Trots att männen var dömda blev straffen för brotten fängelse från 2 för tre av männen, medan den fjärde dömdes till dagsböter, 100 á , av . Listan kan göras lång på fall av djurplågeri där lidandet måste ha orsakat ett stort lidande för djuren då våldet varit grovt. domstolar utdömer sällan fängelsestraff, och i väldigt få fall blir domarna maxstraff, som är för djurplågeri. I dessa fall har HD gjort en annan bedömning och mildrat straffen. Det är också märkligt att ett fall där någon sparkat på en kanin, faller under samma åtalsrubricering, som att bränna ihjäl en levande kanin. Ett införande av åtalsrubriceringen grovt djurplågeri borde vara på sin plats. Dagens lagstiftning, djurplågeri, har ett maxstraff . Åtalsrubriceringen grovt djurplågeri borde då ha ett minimistraff på 18 och ett maxstraff i likhet med övriga nordiska länders djurskyddslagstiftningar. Den pågående bör därför beakta ett införande av grovt djurplågeri. Regeringen bör återkomma med ett förslag till lagändring som innebär ett införande av åtalsrubriceringen grovt djurplågeri, med ett maxstraff och minimistraff .
mot · GZ02MJ223 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om märkning av livsmedel. Svampsoppa på en svamp, räksås på en enda räka, färskpressad juice som är gammal. Exemplen är många, där företag som producerar livsmedel försöker koka soppa på en spik. På kan man läsa följande två citat: Märkningen av livsmedel ska vara enkel och korrekt så att du som konsument inte blir lurad när du handlar mat. Märkningen ska vara tydlig, sann och rättvisande, så att du som konsument inte blir vilseledd utan kan göra ett medvetet val vid inköpstillfället. Trots att man från verkets sida klart deklarerar att märkningen ska vara lätt och sanningsenlig, så florerar avstegen från dessa råd på livsmedelsförpackningar. Konsumenterna blir vilseförda i butiken, när snygga förpackningar och tjusiga rubriker leder dem till val av mat. För att ge konsumenterna en ärlig chans att göra de val de vill göra, så måste märkningssystem och sanktioner mot avsteg förtydligas. Regeringen bör återkomma till med förslag om detta.
mot · GZ02MJ224 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förnyat strandskydd som stärker skyddet i områden med högt exploateringstryck. Vi anser att regeringens förnyade och flexibla strandskyddsbestämmelser öppnar för risken att det blir lättare att exploatera stränder i hela landet genom en överdrivet frikostig dispensgivning. Riksdagsmajoritetens beslut innebär att man inte möter dagens problem i orter och regioner med högt exploateringstryck. I dessa områden bör strandskyddet snarare stärkas i stället för att urholkas. Mot denna bakgrund anser vi att de strandskyddsbestämmelser angående områden för landsbygdsutveckling som trädde i kraft bör göra det enklare att bygga i glesbygd. Regeringen överlämnade propositionen om förnyade strandskyddsbestämmelser, Strandskyddet och utvecklingen av landsbygden, till . har därefter beslutat om att huvuddelen av de nya reglerna skulle träda i kraft , vilket har skett. Vissa av bestämmelserna om områden för landsbygdsutveckling i strandnära områden skulle emellertid träda i kraft senare, , vilket också har skett. De nya flexibla strandskyddsbestämmelserna innebär enligt regeringen, att det ska bli lättare att få bygga vid stränder i landsbygdsområden med god tillgång till stränder för att därigenom främja landsbygdsutveckling. Det ska ske genom ökat lokalt och regionalt inflytande. Kommunerna får huvudansvaret för att pröva frågor om att upphäva eller ge dispens från strandskyddet. Vi välkomnar en sådan utveckling. Befolkningsutvecklingen i vissa delar av och andra glesbygdsregioner har varit och är ett stort problem. Möjligheten att erbjuda ett strandnära boende i glesbygd blir ett tydligt incitament för en välbehövlig inflyttning. Ett förnyat strandskydd bör innebära att strandskyddsreglerna skärps i syfte att försvåra kommuners möjlighet att upphäva eller ge dispenser från strandskyddet i områden med högt exploateringstryck och underlätta i kommuner med god tillgång till stränder.
mot · GZ02MJ225 · 2011-09-29 00:00:00 — Ökad samordning i skogliga frågor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en myndighet för markanvändningsfrågor. Regeringen har fattat ett klokt beslut vad gäller en samlad myndighet för frågor kopplat till vatten. Kraftsamling kring ett gemensamt ansvarsområde bidrar till såväl effektivitet som ökad tydlighet. Inom de skogliga området finns ett antal aktörer. Många bidrag för skogsavsättningar ligger under både och länsstyrelsernas verksamhetsområden. Eftersom bidragen är olika utformade och av olika storlek kan det uppstå både förvirring och komplikationer då olika stödformer inte får kombineras. Liksom det numera finns en havs- och vattenmyndighet vore det värdefullt att också utreda synergieffekterna vid införande av en myndighet för markanvändningsfrågor. Det krävs en ökad helhetssyn och lokal förankring i frågor som berör markanvändning, t.ex. skog, jordbruk, biologisk mångfald, naturvård och kulturvård. Det vore värt att också titta på synnergieffekterna av avsättning och skötsel av all statlig markförvaltning där också , och inkluderas.
mot · GZ02MJ227 · 2011-09-29 00:00:00 — Utvärdering av miljön och hälsan inom äggproduktionen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvärdering av miljön och hälsan inom äggproduktionen. EU har beslutat om en förbättrad djurhälsa för burhöns genom nya krav på burar för höns. /12 ska samtliga EU-länder ha uppfyllt kravet, men en genomgång visar att endast 14 av EU:s 27 medlemsländer kommer att ha genomfört förändringarna . I har redan höns- och äggproducenterna infört de nya burarna med åtföljande krav. Vad som emellertid inte uppmärksammats är de hälsoproblem som finns vid äggproduktion med så kallade frigående höns. Jämfört med äggproduktion med burhöns uppstår betydligt större hälsoproblem för djuren med exempelvis spolmask och damm. Det fordrar också mer användning av olika preparat för att upprätthålla djurhälsan. Dessutom medför denna produktionsform också sämre arbetsmiljö och hälsoproblem för dem som arbetar där. Det behövs en utvärdering av denna problematik eftersom efterfrågan på ägg från frigående höns ökar. Någon omfattande studie på ämnesområdet har inte genomförts, men de få som finns visar bland annat på markant ökad halt av stoft i lokaler med frigående höns jämfört med utrymmen för burhöns. För konsumenter upplevs begreppet frigående höns som ett positivt begrepp man oftast inte känner till vad som i realiteten avses och hur produktionen i realiteten fungerar. Att frigående höns inom äggproduktionen upplever mer stress och utsätts för större hälsorisker är det få som känner till. Begreppet burhöns blir också vilseledande då burar mycket väl kan vara anpassade till större eller mindre grupper. Hälsoproblemen bland frigående höns innebär också en högre användningsgrad av ammoniak och maskmedel. Äggen från frigående höns har också en högre kopparhalt än andra ägg.1 En utvärdering av miljö- och hälsoeffekterna i äggproduktionen i är nödvändig för att säkra ett av våra viktigaste livsmedel. Kvaliteten är också avgörande för hur svensk äggproduktion ska hävda sig i den internationella konkurrensen. Det är dessutom viktigt att konsumenterna känner till de för- och nackdelar som finns med olika metoder inom äggproduktionen. et al., 2009, Studie vid .
mot · GZ02MJ229 · 2011-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över Havs- och vattenmyndighetens förslag till ändrade föreskrifter för nätfiske på grunt vatten. (numer ersatt av Havs- och vattenmyndigheten) har tagit fram ett förslag till ändrade föreskrifter avseende nätfiske på grundare vatten än . Det rör sig om ett förbud mot nätfiske mellan och samt mellan och (till . Endast tillåtet till till 10.00 dagen efter). Men det aktuella husbehovsfisket är på inget sätt fråga om rovfiske, utan garanterar tvärtom en levande kustmiljö i och med sin småskalighet. Går förslaget igenom finns det inte mycket kvar för husbehovsfiskarna, och det i sin tur innebär att det levande småskaliga kustfisket riskerar att bli ett vackert ord utan allvarlig mening. börjar det växa mängder med olika sorter av sjögräs, vilket innebär att det i praktiken blir näst intill omöjligt att fiska med nät. Fisket för husbehov är en del i att fortsätta se till att våra kustsamhällen är levande. Därför är det viktigt att ser över Havs- och vattenmyndighetens förslag på ändrade föreskrifter avseende nätfiske på grunt vatten.
mot · GZ02MJ230 · 2011-09-26 00:00:00 — Hundlicens för farliga hundar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man bör se över möjligheten att införa hundlicens för farliga hundar. Antalet hushåll som skaffar hund ökar som går. Många av dessa hundar får ett långt och lyckligt liv fyllt med kärlek, men i vissa fall blir det precis tvärtom. De hundar som hamnar i fel händer riskerar att tränas till kamphundar med resultatet att de måste omplaceras eller i värsta fall avlivas. För de hundar som placeras om väntar ofta en lång och smärtsam rehabilitering då deras tidigare upplevelser satt spår som är oerhört svårläkta. För att komma åt problematiken med oseriösa hundägare bör regeringen överväga att utforma någon form av licens för att få skaffa och äga hundraser som anses farliga. Förhoppningsvis kan man genom att utforma vissa krav se till att möjligheterna för personer som inte är lämpliga hundägare att skaffa hund minskar markant.
mot · GZ02MJ231 · 2011-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att storskarven bör strykas från EU:s lista över hotade fågelarter. Storskarven har varit utrotningshotad men har återkommit i med stor kraft. fanns minst 43 100 häckande par fördelade på mer än 200 kolonier i landet, framför allt längs kusterna från i norr till och samt i ett flertal insjöar inklusive , , och . Den tidigare utrotningshotade fågelarten förekommer i så stort antal och orsakar så mycket olägenhet att många länsstyrelser känt sig tvingade att införa mycket omfattande skyddsjakt på arten. Trots att storskarven numera inte på något sätt är utrotningshotad är den fortfarande skyddad enligt EU:s fågeldirektiv. Eftersom EU:s fågeldirektiv fyller en mycket viktig funktion för att skydda hotade fågelarter från utrotning är det djupt olyckligt att det också omfattar arter som inte på något sätt är hotade. En förutsättning för att medborgarna ska känna respekt för regelverket är att listan över hotade fågelarter är relevant och bara omfattar arter som verkligen är hotade. bör därför kraftfullt verka för att storskarven stryks från EU:s lista över hotade fågelarter.
mot · GZ02MJ232 · 2011-09-23 00:00:00 — Fiske i statens vatten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fiske i statens vatten i fjällen. Att få fantastiska naturupplevelser i fjällen både vinter och och möjligheter till rekreation och ett rikt friluftsliv ger ökad livskvalitet för många. Än större blir upplevelsen om man delvis kan fånga sin egen mat under vandringen. Att få fiska på statens mark är dock mycket krångligt. Det gäller oavsett om man är ute och fjällvandrar eller om man åker skidor eller skoter i de svenska fjällområdena. Man måste ha fiskekort som är giltigt för ganska många sjöar för att ha tillstånd till att fiska. För att underlätta för turister i fjällen borde det därför vara möjligt att till ett rimligt pris lösa ett fiskekort som tillåter fiske i alla statens sjöar under förutsättning att den fisk man tar upp anrättas och äts på plats.
mot · GZ02MJ233 · 2011-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om böter för fimpkastande. Det är enligt 15 kap. 30 § förbjudet att skräpa ned utomhus på en plats som allmänheten har tillträde eller insyn till. En straffbestämmelse som innebär att den som med uppsåt eller av oaktsamhet skräpar ned på sådana platser kan dömas för nedskräpning till böter eller fängelse i högst finns i 29 kap. 7 § . Nedskräpning upplevs som ett ökande samhällsproblem. Attitydundersökningar har visat att en stor del av befolkningen anser att nedskräpningen har ökat . Mot denna bakgrund är det viktigt att skapa förutsättningar för ett effektivt genomslag av nedskräpningsförbud. Nedskräpning kan vara ett resultat av gärningar av varierande straffvärde och däribland mindre allvarliga överträdelser som snarare har karaktären av ett allmänt hänsynslöst uppträdande än av ett handlande som på ett mera allvarligt sätt är ett hot mot människors hälsa och miljön. När differentierade straffvärdesbedömningen så att lindrigare överträdelser skildes ut från nedskräpning av normalgraden och placerades i en egen straffbestämmelse med enbart penningböter i straffskalan, undantogs kastande av fimpar, tuggummi, bussbiljetter och annat liknande mindre skräp. Enligt min uppfattning var det ett misstag. Intervjuundersökningar visar också på att det är en uppfattning som delas av många andra. Det är viktigt att vi lagstiftare tydligt visar att det faktiskt inte är okej att kasta saker omkring sig och räkna med att någon annan tar hand om det, oavsett hur litet skräpet är. Jag föreslår därför att även nedskräpning av mindre art skall bestraffas med böter enligt den straffskala som infördes. En effektiv sanktion mot nedskräpning är en tydlig markering från samhällets sida om nedskräpningsförbudets betydelse.
mot · GZ02MJ234 · 2011-09-27 00:00:00 — Kontrollsystem för djuruppfödare som belagts med djurförbud i ett annat nordiskt land tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör arbeta för ett nordiskt kontrollsystem för djuruppfödare som har belagts med djurförbud. Inom är ett allt vanligare problem att personer som belagts med djurförbud på grund av vanvård flyttar mellan de nordiska länderna för att fortsätta bedriva sin verksamhet. Det är alltför lätt för en dömd djuruppfödare att flytta sin verksamhet över gränserna eftersom det inte finns något register eller informationsutbyte över de personer som belagts med djurförbud mellan länderna. Utifrån djurskyddsperspektiv är det inte rimligt att en person eller företag som dömts i ett land för djurplågeri kan flytta över gränsen till ett annat land för att bedriva eller starta samma verksamheter där. Djuruppfödning är inte bara en sysselsättning utan även en av viktigaste näringssektorer, och därför är denna fråga extra viktig att lösa när problem uppstår. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GZ02MJ235 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa havdagar som komplement till dagens fiskekvotssystem. Det är viktigt att de fångster som görs i våra vatten regleras. Flera fiskarter är hårt ansatta, vilket är negativt för mångfalden i våra hav och för fiskare samt övriga delar av fiskerinäringen. Ett långsiktigt hållbart fiske är därmed avgörande ur flera aspekter. Men dagens kvotsystem med den totalt tillåtna fångstmängden per art är inte helt tillfredsställande. I är det exempelvis ganska vanligt förekommande med det som på branschspråk kallas för blandfiske. Det innebär att man inte fiskar en enskild fiskart utan tar upp vad man får i näten. Kvotsystemet som sådant kan ställa till stora problem. Om man till exempel har uppfyllt den totala tillåtna fångstmängden för en viss art sorteras denna ut från fångsten för att sedan kastas tillbaka i havet. Fisken överlever inte. Det är ett oacceptabelt slöseri som är dåligt för både beståndet och fiskerinäringen. Därför bör vi övergå till ett system där man även reglerar fångstupptaget med havdagar. Detta innebär att man får ta upp fångst ett visst antal dagar , vilket skulle medföra att dumpning av fisk undviks och att man istället tar i land all fisk som tagits upp. Möjligheten att införa ett system med havdagar bör därför ses över.
mot · GZ02MJ236 · 2011-09-22 00:00:00 — Skyddsjakt på säl och skarv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skyddsjakt på säl och skarv. De skador som säl och skarv orsakar på fisket är betydande och tilltar i mängd. Stor tillväxt av gråsäl och vikare ger fisket ytterligare bekymmer. Dessutom finns stora skarvkolonier utefter den svenska kusten och knubb- och gråsälsbeståndet ökar starkt. Trots upprepade förfrågningar om att få avskjuta skarv och säl har dess värre endast väldigt begränsade åtgärder vidtagits från statens sida. Den statliga ersättning som fiskare får är inte ens i närheten av de skador som säl och skarv förorsakar på redskap och dylikt. För att komma till rätta med detta problem för fisket bör skyddsjakt på säl och skarv utökas, detta för att minska bestånden av säl och skarv till det svenska fiskets fördel. Möjligheten att utöka skyddsjakt på säl och skarv bör därför ses över.