mot · GZ02Fi242 · 2011-09-29 00:00:00 — Försvarsunderrättelsedomstolen och statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamhet ska garantera att den personliga integriteten inte hotas på ett orimligt sätt när signalspaningen söker nya metoder att fånga säkerhetshot. Målsättningen är att minska risken för, och konsekvenserna av, allvarliga störningar, kriser och olyckor genom en god krisberedskap. Den svenska modellen där bestämda myndigheter har krisberedskap på sitt verksamhetsområde och där regeringen har nationellt områdesansvar, länsstyrelserna regionalt och kommunerna lokalt, är en effektiv modell. Jämte områdesansvaret finns sektorsansvar. Det är viktigt att MSB:s utredande och samordnande roll inte tar över de faktiska utförarna av krisberedskap och krishantering. Försvarsmakten bör upprätthålla en tätare kontakt med det civila regionala och kommunala områdesansvaret. När bidrar internationellt i krishantering bör vi bidra till att insatserna inte onödigt dubbleras. 12.9.3Förebyggande och förberedande arbete De myndigheter som anges i krisberedskapsförordningen och de som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap beslutar, ska lämna in en risk- och sårbarhetsanalys och en bedömning av förmåga till och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Frivilligorganisationerna är viktiga för krishantering i och med att de erbjuder färdiga tränade nätverk som till låg kostnad kan adderas till myndigheternas krishantering. Gränsbevakningen bör även förstärkas så att Försvarsmakten, , Säkerhetspolisen och andra berörda myndigheter på ett effektivt sätt kan samverka. 12.9.6Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Skyddsrummen ska besiktas. Kostnad för detta beräknas till . Att i ett senare skede säkra skyddsrummens funktion beräknas till 1,5 mdkr. Det är viktigt att förmår tillhandahålla information om verkliga hot samt avfärda falska hot. Information till allmänheten bör framföras direkt av experter med djup kunskap på området. De problem som elöverkänsliga upplever ska tas på allvar. Gränsvärden för när elfält blir farliga för människan ska inte förväxlas med de gränsvärden elöverkänsliga kan tänkas ha. yrkar på att bemyndigar regeringen att utnyttja en kredit på högst 40 i om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger. 12.10 Rymdforskning och rymdverksamhet Regeringen har i budgetpropositionen minskat anslaget till rymdforskningen, till nackdel för ett område med så många framtidsperspektiv och spin-off-effekter. vill återställa regeringens sparbeting på rymdforskning genom att öka anslagen med 2012. ökar anslagen med och därmed befinner sig svensk rymdforskning på EU-nivå. Under flera tillfällen har utskickade räddningspersonal haft problem med säker kommunikation inom krisberedskap som exempelvis vid katastrofhjälp, demokratistöd och försvarsinsatser. Speciellt vid internationella operationer där många länder deltar och där framförallt stora länder sätter in stora resurser så uppstår ofta begränsningar i tillgången till befintliga satellitkommunikationssystem. Tydliga exempel på detta var kommunikationssvårigheterna vid tsunami- och Haitikatastroferna. Även i har myndigheterna svårt med robust kommunikation vid katastrofer. har en lång tradition av avancerad rymdteknik och rymdsystem. Stora länder har systematiskt efterfrågat samarbete med svensk rymdindustri för kostnads- och riskdelning av små satellitsystem som snabbt kan komplettera de behov som krisberedskapsmyndigheter ofta har. Inte minst är säkra och oberoende kommunikationslösningar vid katastrofsituationer hett efterfrågat. Behovet av nationella och internationella kritiska kommunikationslösningar är tydligt för att ska stå bättre rustade i vår krisberedskap. Med den bakgrunden och med tanke på den höga teknologi och systemkunskap som svensk industri besitter i kombination med möjligheten till samarbete med andra länder och senare export av produkter inom området så föreslår en stor satsning på rymdteknik- och rymdsystem med ett säkerhetsperspektiv. 13Bistånd och internationell samverkan Alla i världen har det inte lika gott ställt. Att dela med sig av kunskap och hjälpa till att bygga upp svagare samhällen till att bli starka, fria och välmående är en självklarhet för oss som har det bättre ställt. Målet är givetvis att alla länder ska ha möjlighet att vara självgående och att deras medborgare ska känna sig trygga och kunna leva gott i sitt hemland. tror på ett ansvarsfullt bistånd där varje satsad krona ska göra så mycket nytta som möjligt. nöjer sig inte med en kvantitativ målsättning utan fäster större fokus vid kvalitén och ett bistånd som är inriktat på effektivitet och resultat. Bistånd ska vara till för en positiv utveckling i mottagarlandet och inte för att givarländer ska ha kvantitativa målsättningar. Vi förespråkar även ett flexibelt bistånd som kan ta sig olika former, beroende på utvecklingslandet och skeenden däri. Det långsiktiga målet med bistånd måste vara att länder utvecklas till den grad att de inte längre behöver något bistånd. Vårt mål är att genom en grundlig översyn av ineffektivt bistånd och en större koncentration av bistånd till de minst utvecklade länderna, gradvis kunna minska kostnaderna för utvecklingsbiståndet och ha en biståndsram på , vilket är i enlighet med . Konflikter, naturkatastrofer och andra humanitära kriser är något som kan skapa en stor förödelse för ett land för . Det är för oss en självklarhet att efter bästa förmåga ska bidra vid dylika katastrofer. De humanitära behoven är något som ökat bland annat beroende på ett ökat antal naturkatastrofer och mycket konflikter och oroligheter. vill därför öka anslaget som går till humanitära insatser och konflikthantering. Humanitära insatser ska vara opartiska och handla om att lindra nöd och rädda liv för de drabbade människorna. Vi vill främja en god samordning vid humanitära insatser och vi ser det därför som viktigt att insatserna samordnas av stora väletablerade organisationer och myndigheter, såsom FN:s kontor för humanitär samordning (OCHA). ser även positivt på insatser som handlar om att förebygga så att konsekvenserna av en katastrof ska bli mindre omfattande, och verkar för en snabb återuppbyggnad efter katastrofen. Krig och konflikter orsakar fattigdom, död, lidande och förstörelse för drabbade länder. Ett förebyggande arbete för att minska risken för krig och konflikter, parat med ett arbete för fred och försoning, är därför av stor vikt. Krig och konflikter försvårar också för ett gott utvecklingssamarbete och direkta humanitära insatser. En god samordning med säkerhetsfrämjande insatser är därför angeläget. 13.1.2Ökad hjälp till världens flyktingar Krig och naturkatastrofer tenderar allt som oftast att skapa oerhörda migrationsströmmar. Ofta flyr människor inom det egna landet, eller till direkt närliggande länder. ser det som viktigt att bidra med insatser för att bistå dessa utsatta människor på flykt. Av de drygt 1,3 miljoner invandrare som tagit emot har varit flyktingar med ett konstaterat skyddsbehov.107 Av dessa har enbart drygt hälften klassats som flyktingar enligt flyktingkonventionen. erhåller , som ansvarar för mer än 43 miljoner människor varav mer än en tredjedel är verkligt nödställda flyktingar, endast från regeringen.108 i kontrast mot de tiotals miljarder flyktingmottagningen i kostar, som i jämförelse kan erbjuda enbart ett fåtal människor hjälp, ter sig nuvarande satsningar oerhört felprioriterade. Med vetskapen att det för varje satsad krona går att hjälpa betydligt fler människor i krisområdenas närhet än vad som är möjligt i anser det vara en varken klok, rättvis eller human flyktingpolitik som bedrivs. Vi ämnar därför föreslå utökade medel till UNHCR med delar av de besparingar vi beräknas göra genom en balanserad invandringspolitik. Även om humanitära insatser för att lindra nöd och rädda liv är av stor vikt är det långsiktiga målet att ha förebyggande arbete som i den mån det är möjligt kan förebygga att akuta humanitära kriser uppstår och att landet själv blir bättre på att hantera kriser av olika slag. En långsiktig plan med tydliga målsättningar och tidsbegränsning i biståndet torde också vara viktigt för att motverka att mottagarländernas regeringar förlitar sig så mycket på långsiktig hjälp utifrån att de själva inte tar eget ansvar för sitt lands utveckling. Det långsiktiga målet måste vara ett bistånd som ger verkligt resultat och leder till att länder blir oberoende av bistånd. En målsättning med svenskt bistånd bör vara att förstärka länder som går i en positiv riktning och att det inte ska löna sig att missköta landets ekonomi, välfärdssatsningar och bryta mot internationella konventioner gällande mänskliga rättigheter. Denna ambition är dock inte alltid förenlig med viljan att prioritera de minst utvecklade och fattigaste länderna då de också ofta brister i kapaciteten att hantera biståndsmedel. Det är därför viktigt med ett flexibelt bistånd anpassat efter situationen som råder i olika länder, där bistånd till länder med svaga institutioner i första hand bör gå genom det civila samhället. Det bör även finnas en flexibilitet i att kunna avbryta eller fasa ut bistånd om det visar sig att det sker så allvarliga brott mot grundläggande mänskliga rättigheter att det är läge att visa tydligt avståndstagande eller att biståndet visar sig vara fungibelt, det vill säga kunna möjliggöra att resurser frigörs för skadliga och kontraproduktiva ändamål. I den känsliga konflikten mellan och menar att det är olämpligt att ger så stora biståndsmedel till /och den palestinska myndigheten eftersom det riskerar att legitimera och möjliggöra den terrorism, antisemitism och brist på respekt för mänskliga rättigheter som råder. Om svenska biståndsmedel ska gå till den palestinska myndigheten bör det ställas högre krav mot antisemitism och terrorism. Svenska biståndsmedel till /bör vara fokuserat på rent humanitärt bistånd. På grund av det instabila läget i och en oviss framtid är det svårt att förutse vilka långsikta effekter biståndsinsatser i landet de facto kommer att ha. är civilbefolkningen i ett utsatt läge. anser därför att prioriteringen bör ligga på humanitära insatser i . Vi menar också att biståndsmedel kan användas mer effektivt om det finns ett fokus på färre länder. Vi har också valt att fasa ut biståndet till flera medelinkomstländer, som , och där det långsiktiga utvecklingsbiståndet redan är avslutat och har övergått i aktörssamverkan. Vi ser även kritiskt på att bilateralt ska ge bistånd till länder i för att de ska uppfylla kraven för att kunna gå med i EU. vill därför föreslå en utfasning av reformsamarbetet med och avsluta det . I det långsiktiga målet att länder ska bli oberoende av bistånd är det givet att insatser som bidrar till en god ekonomisk utveckling är avgörande för en framgångsrik fattigdomsbekämpning. Vi ser därför positivt på insatser som kan gynna god handel, ett fördelaktigt ekonomiskt klimat och motverka korruption. Det kan även handla om utbildning i företagande för att stimulera människor att starta företag och att förstärka goda företagarinitiativ. För att en ekonomisk utveckling ska gynna ländernas medborgare är det väsentligt att en god ekonomisk utveckling går hand i hand med utvecklandet av en demokratisk statsapparat och respekt för mänskliga rättigheter. I den sortens arbete är det dock viktigt att skilja mellan grundläggande mänskliga rättigheter och demokratiska principer och att gå in och detaljstyra länders politiska inriktningar t.ex. med att överföra svensk abortpolitik och genuspedagogik. Vi menar också att det behövs tydligare riktlinjer och ett ökat ansvarstagande för hur pengar till dessa ändamål används. En viktig del av biståndet är att förmedla kunskap. Ett mål i svensk biståndsarbete bör vara att förmedla kunskap och erfarenheter som människor i landet själva kan dra nytta av och som kan bidra till landets utveckling långsiktigt, så kallad hjälp till självhjälp, istället för att försätta dem i ett ekonomiskt beroende. Spridning av hiv/aids är ett angeläget problem som bör bemötas med flera olika metoder. Information för att öka kunskapen om hiv/aids, användande av preventivmedel, ansvarsfulla sexuella relationer och verka för ökade rättigheter för kvinnor att bestämma över sin sexualitet och säga nej till sex är viktiga komponenter i detta arbete. Flera av dessa komponenter är också viktigt för att förebygga oönskade graviditeter hos kvinnor. Ett av millenniemålen är att minska barn- och mödradödligheten och insatser för att kvinnor ska kunna föda barn på ett säkert sätt är därför av vikt. Vatten är grundläggande för människans hälsa och överlevnad och satsningar på rent vatten och sanitet är något som bör ges prioritet. Målet bör även där vara att ländernas egna regeringar tar ansvar för sjukvård och hälsa för sin befolkning och en ekonomisk utveckling som leder till skatteintäkter som kan finansiera ländernas välfärd. Vi vill även inom ramen för vårt biståndsmål satsa på klimatåtgärder i tredje världen. lägger stora resurser på att minska utsläppen av CO2 i vårt eget land. Även om detta är lovvärt är det ett faktum att CO2-utsläpp alldeles uppenbart är en global fråga som kräver globala insatser. I västvärlden har vi lärt oss av våra misstag när det gäller industrialisering och klimatpåverkan. Om utvecklingsländerna ska nå målet om en hållbar utveckling är satsningar på miljö och klimat avgörande för att motverka en än mer negativ påverkan på vår miljö. I utvecklingsländer är många människor också beroende av naturresurser för sin överlevnad och samhällena sårbara för naturkatastrofer. Miljö- och klimatsatsningar är därför väsentliga för att minska fattigdom och för att människor ska kunna leva på sitt jordbruk. Att påverka tillväxtländer som har en stor påverkan på miljön ser vi också som väsentligt men inte att det nödvändigtvis ska ske genom att skänka biståndsmedel utan genom samarbete, dialog och handelsavtal. För att kunna utveckla ett effektivt bistånd med goda resultat krävs det regelbundna utvärderingar av metoder och organisationer. För att ytterligare kunna utvärdera vill vi ge extra anslag till internationellt utvecklingssamarbete. Viktiga områden att utvärdera är resultat av biståndsformen budgetstöd och uppföljning av hur svenska biståndsmedel används i multilaterala organisationer. Sida hanterar en stor del av regeringens biståndsanslag och det vilar ett stort ansvar på Sida att svenska biståndsmedel används på ett effektivt och resultatinriktat sätt. ser allvarligt på de brister Sida har uppvisat i att på ett effektivt sätt hantera svenskt bistånd. I granskningar har det bland annat konstaterats brister i riskbedömningen av insatser och det har inte vidtagits tillräckligt med åtgärder när fel och brister har identifierats hos biståndsmottagarna.109 Flera av dessa brister är konsekvenser av att Sida inte har ett tillfredsställande system för intern styrning och kontroll. Det har även visat sig finnas brister i myndighetens rutiner kring inköp och upphandling vilket riskerar att pengar försvinner genom korruption och inte går till det avsedda ändamålet.110 Genom bättre rutiner och åtgärder för att komma åt oegentligheter och brister gällande inköp och upphandling kan pengar sparas till bättre ändamål. ser positivt på att det under förra mandatperioden skett en omorganisering i Sida och en utveckling mot ett mer effektivt och öppet bistånd. Dock tycker vi att organiseringen och fördelningen av biståndet ytterligare behöver ses över för att uppnå målet att varje krona ska satsas där den gör som mest nytta. Biståndsformen budgetstöd betalas ut direkt till mottagarlandets statskassa och det ställer stora krav på mottagarländernas kapacitet. Det har visat sig finnas stora brister i regeringens och Sidas sätt att styra och kontrollera dessa former av bistånd.111 Om budgetstöd inte är tillräckligt kontrollerat menar vi att risken är överhängande att biståndspengar kan bidra till att resurser frigörs till ändamål som svenska biståndspengar inte var avsedda för, exempelvis vapen och militär. Vi kan visserligen se att det finns ett gott syfte med att få effektiva helhetslösningar i fattigdomsbekämpningen genom budgetstöd. Dock måste det då finnas tydliga målsättningar och genomförandeplaner och en princip om att budgetstöd ska förstärka en redan positiv utveckling i mottagarländernas regeringar. En ordentlig uppföljning av resultat och tydliga krav och verktyg för öppenhet, transparens och uppföljning i hur den aktuella regeringen väljer att använda budgetstödet är också nödvändigt. Det måste undvikas att budgetstöd går till länder med stora korruptionsproblem. På grund av de brister som finns gällande styrning och kontroll av denna form av bistånd och de risker som är förenade med detta väljer vi att avveckla denna form av bistånd. Istället vill vi satsa extra resurser på Sidas ramorganisationer som riktar sig till det civila samhället och humanitära insatser i den utsträckningen vi bedömer att pengarna kommer till bättre nytta. 13.2.3Organisationer i det civila samhället För att nå ut till de mest utsatta människorna är svenska organisationer som verkar bland gräsrötter i det civila samhället ett bra verktyg. Svenska organisationer kan också bygga upp ett gott samarbete med lokala organisationer och få en lokal förankring i de biståndsprojekt som bedrivs. De svenska biståndsorganisationerna kan omfatta ett brett spektrum av insatser och stötta befolkningen att påverka regeringar mot korruption och till en god samhällsutveckling. På grund av det viktiga arbete som vi anser att de svenska organisationerna utför vill vi skjuta till extra resurser för detta ändamål. De största multilaterala organisationerna som mottar svenska biståndsmedel är dels FN och dess sidoorganisationer, dels olika internationella finansieringsinstitutioner, främst . Många av FN:s organisationer, såsom UNHCR och utför ett mycket gott och bra arbete som anser vara viktigt att stödja. inflytande över hur pengarna används i multilaterala organisationer behöver dock förbättras. ser positivt på de granskningar som regeringen initierat men önskar ytterligare åtgärder för en tydligare uppföljning, öppenhet och transparens gällande biståndsmedel till multilaterala organisationer. samarbeten med omvärlden ska vila på en grund av ömsesidigt förtroende och gemensamma intressen. är det viktigt att sådana samarbeten också vilar på en samsyn om vilka arbetsområden som bör vila på internationella samarbeten och vilka som är varje lands enskilda ansvar. av svenskt miljö- och demokratistöd till anser det dags för en avslutning. anser även att den typen av jämställdhetsarbete som Sida bedrivit inom ramen för Östersjösamarbetet borde vara ett område som lämpligen faller inom det enskilda landets ansvar. Med anledning av denna förändring i utlandssamarbeten gör en besparing i anslaget för Östersjösamarbete. Ett gott samarbete med bör kunna ske genom ett ömsesidigt förtroende och gemensamma intressen istället för att ska ge bistånd till ett land som inte räknas som ett utvecklingsland, s.k. icke ODA-land. Vår natur bjuder på fantastiska resurser, men de är begränsade. Därför krävs moderna och framåtblickande lösningar för att garantera en säker energiförsörjning till vårt samhälle såväl som en levande, ren och sprudlande värld att lämna vidare till kommande generationer. Vi måste visa respekt för den jord vi har till låns och de liv vi delar den med. Tillgång till energi är en grundförutsättning för att vi ska kunna behålla och utveckla vårt välstånd. Näringslivets konkurrenskraft får inte försämras till följd av en osäker inhemsk energiprissituation och energiproduktion. Elpriserna måste sammantaget sänkas och kapaciteten för elproduktionen måste också öka så att hushållen kan hålla sina boendekostnader på en rimlig nivå. Energieffektivisering är ett av flera områden som har en betydande potential och som måste utnyttjas. Den offentliga sektorn ska sträva efter en energieffektiv verksamhet. Detta genom upphandling av ny och innovativ energieffektiv teknik inom alla led ifrån produktion till slutanvändning. ser positivt på dagens konkurrensutsatta och öppna nordiska elmarknad, men detta kräver också att myndigheter bevakar eventuella missbruk av exempelvis produktionsmonopol. Vi ställer oss negativa till en gemensam EU-elbörs. står ett fåtal bolag för den klart största delen av elproduktionen i . Det finns därför skäl att fortlöpande granska och utvärdera den avreglering av elmarknaden som har skett. För att undvika undanträngningseffekter av mer kostnadseffektiva energislag och motverka ett bestående framtida högre elpris bör en utvärdering av elcertifikatssystemet utföras. eftersträvar en situation där har en elproduktion som klarar av efterfrågan och att motverka pristoppar som uppstår . bör förbli i statlig ägo och ska ha till sin främsta uppgift att förse svensk industri och svenska folket med tillförlitlig och prisvärd el. bör flytta fokus ifrån expansion i utlandet till att värna den svenska elförsörjningen ur ett långsiktigt perspektiv. I detta värnande ingår bl.a. ansvar för produktionsanläggningar och inte minst elnät. ska ha som mål att avveckla miljöskadlig kolkraft. Kärnkraften står för nästan hälften av elproduktion och kommer inom överskådlig framtid utgöra grunden för svensk elproduktion. En nedläggning av svensk kärnkraft skulle utgöra ett direkt hot mot svensk basindustri och svensk ekonomi. Hushållen skulle dessutom riskera att bli drabbade av än högre elpriser och ökad import av elektricitet, som i många fall baseras på fossila kraftkällor. Kärnkraftverken börjar dock bli ålderstigna och det finns ett stort behov av att ersätta befintliga reaktorer med nya. ser därför positivt på en satsning i form av forskning och utveckling av svensk kärnkraft. anser således att vi ska satsa på kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en, för i första hand , trygg elförsörjningssituation. Gränsen på tio kärnkraftverk bör omprövas för att undvika överlappningsproblem mellan gamla och eventuella nya verk. Statliga kan vara en av flera betydelsefulla aktörer när det gäller att ersätta befintliga kärnkraftsreaktorer och även bygga nya kärnkraftverk. Forskning och utveckling inom kärnkraftssäkerhet är ett av flera utvecklingsområden. Teknikutbildningar inom kärnkraftsteknik bör stöttas ekonomiskt och byggas ut. är inte negativa till vindkraften som energikälla, men den kommer aldrig att kunna ersätta kärnkraften i en större omfattning. En storskalig utbyggnad av vindkraften kommer också att kräva en kostsam utbyggnad av såväl stamnät som regionnät, samt skapa behov av en omfattande upprustning av landets befintliga vattenkraftverk för att klara av att vara reglerkraft för stora mängder vindkraft. Vindkraften kan heller inte fungera som baskraft, med elproduktion, då effekten varierar utifrån rådande vindförhållanden. Stor hänsyn måste tas till den lokala opinionen samt till miljö- och naturintressen. Vindkraftverk bör företrädesvis placeras i glesbefolkade delar av landet. Om fastighetsägare drabbas av sänkt marknadsvärde till följd av en vindkraftsetablering ska de ersättas ekonomiskt av ägaren till vindkraftsparken. Vattenkraften är tillsammans med kärnkraften basen för vår elproduktion. Vattenkraften används, till skillnad från kärnkraften, också som en reglerkraft, då vattenkraften är förhållandevis enkel att reglera. Den storskaliga utbyggnaden av vattenkraften får ses som ett avslutat kapitel. Det finns dock en viss potential i effektivisering av befintliga anläggningar samt en förenkling av tillståndsgivningen för att åter ta i drift de många småskaliga vattenkraftverk som finns runt om i . vill bevara de orörda nationalälvarna från utbyggnad. Det är av största vikt att landets befintliga vattenkraftstationer underhålls och moderniseras. Många av de äldre stationerna har stått verksamma och är i stort behov av renovering.