mot · GZ02Fi241 · 2011-10-05 00:00:00 — Reformen fasas ut på ett sådant sätt att det inte drabbar dem som redan köpt en bil under det nuvarande regelverket. Vi anpassar också förmånsbeskattningen till vårt förslag om en snålbilstrappa. Därför vill vi avskaffa det nuvarande systemet och istället koldioxidrelatera beskattningen. En komponent som styr mot förnybara bränslen, likt dagens nedsättning för gas- och elbilar, kommer att finnas kvar i vårt system. För att underlätta för dem som redan har en bensinbil vill vi också införa en konverteringspremie för byte från bensin till etanol-biogas-hybriddrift, inom en budgetram på . Premien bör vara för byte från bensin till etanol och för byte till biogas- och hybriddrift. Vi vill också se över fordonsbeskattningen så att konverterade fordon får en mer förmånlig beskattning. För att öka möjligheten att köra bilar på biogas vill underlätta investeringar i ökad produktion och distribution av biogas. Produktion och distribution av biogas är inte minst viktigt för att kombinera möjligheterna till utveckling, företagande och hållbara transporter på landsbygden. Vi vill göra en nystart för klimatinvesteringsprogrammet (klimp). Klimp ger kommuner, företag och andra aktörer ekonomiska möjligheter att satsa på klimatvänlig teknik. På detta satsar vi 20122014. Vidare vill vi införa ett stöd för att göra biogas av gödsel (metanreduceringsstöd) och ge stöd till bensinmackar som installerar en pump för biogas. Flygresandet står för mellan av svenskarnas totala klimatpåverkande utsläpp. införlivas flyget i handeln med utsläppsrätter. Som systemet är utformat kommer det att få en högst marginell påverkan på flygets klimatpåverkan och totala kostnader. bör därför verka för att flyget ges en särskild utsläppsbubbla inom ramen för EU:s handel med utsläppsrätter. I väntan på en sådan lösning föreslår en flygskatt som ska kompensera för den del av flygets klimatpåverkan som inte täcks av utsläppshandeln. Avgiften baseras på flygets klimatpåverkan och blir per enkel resa för resor inom och samt per enkel resa för resor utanför . För är klimatfrågan en global ödesfråga som hänger intimt samman med utveckling och rättvisa. Det finns en skriande brist på rika länder som visar ledarskap och tar ansvar i klimatpolitiken. Misstron mellan utvecklingsländerna och de industrialiserade länderna är kompakt. kan, som ett av få länder, skapa en bro mellan dessa två världar. Vi har historiskt haft en samarbetsinriktad politik och stort förtroende i utvecklingsländer. Vi kan nu skapa en bro först och främst genom att leva upp till de centrala åtaganden som vi har gjort i klimatkonventionen: att minska våra egna utsläpp och att finansiera klimatarbete i fattiga länder. Det sker inte , vilket också uppmärksammas av omvärlden. Enligt klimatkonventionen och Kyotoprotokollet ska finansiering av klimatarbete i fattiga länder ske utöver biståndet. Men när regeringen basunerar ut att de ger sådant stöd kommer inga nya pengar; istället räknar man om gamla biståndsprojekt till klimatarbete. För klimatarbetet i de fattiga länderna innebär det ingenting. Det är bara ett sätt att kringgå regeringens internationella åtaganden. Detta är djupt omoraliskt. Biståndet behövs mer än någonsin för att bekämpa fattigdom. Det är ett avgörande ställningstagande för att få förtroende från de fattiga länderna i klimatförhandlingarna. vill istället lägga nästan (1,4 miljarder , 1,5 miljarder och 1,7 miljarder ) på internationella klimatåtgärder i ett separat anslag i budgeten samt återföra de pengar regeringen tar från fattigdomsbekämpning och övrigt bistånd. För att säkra ökade medel till internationella klimatinvesteringar vill vi öronmärka de nya intäkter som får genom auktioneringen av utsläppsrätter till detta ändamål. vill också att ska verka internationellt för att få till stånd nya medel och finansieringsformer för internationella klimatåtgärder. Resurser kan exempelvis komma från klimatavgifter på internationell flyg- och sjöfart, en internationell koldioxidskatt eller en skatt på finansiella transaktioner. Lika viktigt är att arbeta inom EU för att höja unionens ambitioner i klimatarbetet. Den 20-procentiga minskning som EU-länderna gemensamt utlovar är i praktiken redan uppnådd, till stor del på grund av att de forna minskade sina utsläpp dramatiskt. EU-målet bör höjas till , vilket bör driva inom EU. bör även driva att EU ska bidra till lika stora utsläppsminskningar i utvecklingsländer. 6.4Hejda förlusten av biologisk mångfald Vårt liv och välbefinnande är beroende av naturens gåvor, eller med ett modernare uttryck, ekosystemtjänster. Det handlar om funktioner som är grundläggande för allt liv, såsom syrets kretslopp, vattenrening, skogsproduktion och klimatreglering. Dessa tjänster är beroende av den stora variation av arter och ekosystem som benämns biologisk mångfald. Tyvärr håller den biologiska mångfalden i världen och i på att utarmas. Mellan av jordens arter är akut hotade eller sårbara. Det största hotet är att vi exploaterar allt mer av jordens yta, vilket tränger undan djur och växter som funnits där . Vid om biologisk mångfald enades man om att överfisket ska stoppas, att skadliga subventioner som förstör biologisk mångfald ska fasas ut och att gröna räkenskaper ska utvecklas. En målsättning om att skydda av land- och vattenområdena från exploatering sattes upp, liksom av kustområdena och de områdena. måste ta ansvar och leva upp till dessa mål så att ekosystemens bärkraft säkras. Regeringen har tyvärr tagit flera steg åt fel håll. Man har minskat medlen till biologisk mångfald och urholkat skogsskyddet. En stor del av biologiska mångfald finns i skogen. är drygt 2 000 av den svenska skogens arter hotade. Trots det har en mycket liten andel skyddad skog, både ur ett internationellt och ur ett biologiskt perspektiv. Mängden skog med höga naturvärden, i första hand gammelskog, minskar snabbt och vi har för lite sådan skog för att kunna säkra den biologiska mångfalden där. beslutade om en övergripande miljömålsstruktur. Det övergripande målet var att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. Vi är långt ifrån framme vid målet. Ändå drar regeringen ned tempot i arbetet för att nå miljömålen. Vi vill istället intensifiera arbetet. vill se en kraftsamling för att hejda förlusten av biologisk mångfald och utarmningen av våra ekosystem. Vi vänder på trenden med minskade och urholkade anslag för skydd av biologisk mångfald, särskilt i skogen. Vi satsar totalt nästan på åtgärder för biologisk mångfald och övrigt naturskydd. har en nollvision för avverkning av oersättliga nyckelbiotoper. Vi prioriterar ett kraftigt ökat skydd av resterna av gammelskog. Vi vill också se en större miljöhänsyn i det konventionella skogsbruket och mer hyggesfritt skogsbruk. Därutöver vill vi särskilt satsa på sjöar, vattendrag, våtmarker och annan särskilt värdefull natur. Pengarna fördelas till bland annat länsstyrelserna, och . Här ingår också en satsning på så kallade gröna jobb, där långtidsarbetslösa jobbar med natur- och kulturvård. Kemikaliebelastningen riskerar både vår hälsa och vår reproduktion. behöver därför en mer offensiv politik för en giftfri vardag, till skydd för både människor och miljön. föreslår att användningen begränsas eller förbjuds helt när det gäller några av de farligaste ämnena som förekommer i vår vardag, med speciellt fokus på att skydda barn. Vi vill också satsa totalt nästan på en minskad spridning av miljögifter, genom att bibehålla takten vid saneringen av förorenade områden och genom att öka anslagen till Kemikalieinspektionen och . Vidare vill vi införa en skrotningspremie för smutsiga tvåtaktsmotorer i båtar. Äldre tvåtaktare släpper ut ungefär en tredjedel av bränslet oförbränt i luft och vatten. För att påskynda utbytet av dessa motorer föreslår vi en skrotningspremie på per motor. Villkoret för att få premien är att det är en fungerande tvåtaktsmotor som byts in vid köp av en ny miljöanpassad motor och att säljaren har ett bra sätt att skrota de gamla motorerna på. 6.6Ett hållbart jordbruk och välmående djur Lantbruket är en nyckelaktör för att hejda klimatförändringarna och för att minska övergödningen i våra hav och sjöar. Det spelar också en viktig roll i att begränsa gifterna i den mat vi äter. Vi vill återinföra den skatt på kväve och kadmium i konstgödsel som slopades av den borgerliga regeringen. Det ger mindre övergödning av våra hav och mindre av det giftiga ämnet kadmium på våra åkrar. Vi värnar om åkerjorden och vill klassa den som riksintresse. Vi vill återföra medlen, , till näringen. Det ska i första hand ske genom miljöersättningar, men också genom bland annat ökat stöd till ekologisk produktion och åtgärder för att främja konsumtion av ekologiskt producerade livsmedel. I ekologisk odling begränsas läckaget av näringsämnen som bidrar till övergödning. För att minska användandet av gifter i jordbruket och värna grundvattnet vill vi också höja skatten på bekämpningsmedel. anser att det är viktigt att har en god djuromsorg som uppfyller mycket högt ställda krav. Vi vill värna och stärka djurskyddet och utveckla alternativ till djurförsök. Totalt satsar vi över en kvarts miljard kronor för ökat djurskydd. Satsningen omfattar en rad åtgärder, till exempel en nyinrättad djuretisk ombudsman, ett nytt centrum för alternativ till djurförsök, forskning om nya metoder och en ökad satsning på djurskyddstillsyn på länsstyrelserna. 7En försvarspolitik för framtidens hotbilder Det övergripande syftet med försvarspolitik är att skapa en säkrare värld. I enlighet med principer har ett ansvar för att främja internationell fred och säkerhet. anser att ska förbli militärt alliansfritt. främjar inte världsfreden genom att söka medlemskap i . anser att säkerhet måste ses i ett bredare perspektiv än enbart med beaktande av ett eventuellt militärt hot mot vårt land. De hot som och våra grannländer står inför är svåra att förutsäga, och de är gränslösa och komplexa till sin natur. De behöver i första hand inte vara av militär natur utan kan handla om miljö- och klimatkatastrofer i olika former och om grov brottslighet och terrorism. Hoten kan också vara IT-relaterade. anser att måste stå bättre rustat för den typen av hotbilder. Att möta dessa icke-militära hot kräver i många fall ökade insatser från samhällets sida. Det är inte det militära försvaret som är bäst lämpat att tackla dessa icke-militära hot. Nödvändigheten att ta sig an dessa hot understryker vikten av att omfördela kostnader från Försvarsmakten till andra sektorer för att möta de reella hoten mot vårt samhälle samt att investera i förebyggande åtgärder och minskad sårbarhet, både i och i omvärlden. Nedan sammanfattas de omprioriteringar vi vill göra med anledning av den nya hotbilden. Omprioriteringar till följd av den nya hotbilden Anskaffning av materiel och anläggningar Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar Internationella materielsamarbeten, industrifrågor m.m. Samarbete inom , och Arbete med cyberhot och IT-säkerhet 8Skatter för ett bättre resursutnyttjande mål för skattepolitiken är att de skatter som behövs för att finansiera den gemensamma välfärden ska tas in på ett rättvist och rättssäkert sätt. Skatten ska beräknas utifrån bärkraft och på ett sätt som så långt som möjligt undviker oönskade snedvridningar av ekonomin. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga varor och beteenden ska samhällskostnader som annars inte syns i priset synliggöras, för att styra konsumtion och investeringar i en mer hållbar riktning. Det är med hjälp av skatterna som vi tillsammans möjliggör en hög kvalitet på den samhällsservice alla kan ta del av. Skattesystemet utgör grundbulten i landets välfärd och är, rätt utformat, en av främsta styrkor. I flera av de länder som drabbats av svåra budgetunderskott och statsskulder är omfattande skattefusk en av orsakerna. För är ett transparent, enkelt och likformigt skattesystem viktigt. På ett rättvist och rättssäkert sätt ska vi tillsammans sörja för vår gemensamma välfärd, som vi har ett stort ansvar för att de skatter som tas ut används så effektivt som möjligt. Skattepolitiken ska också vara omfördelande. Omfördelningen i samhället sker genom de allmänna socialförsäkringarna och skattesystemet tillsammans. anser att det är rimligt med en progressivitet i skattesystemet så att de som tjänar mest också betalar en större andel av sin inkomst i skatt. är det viktigt att systemet bidrar till incitament för egen försörjning. De principer om enkelhet och likformighet som vägledde den stora skattereformen för två decennier sedan har tyvärr i åtskilliga fall åsidosatts. Nya undantag, nedsättningar och särlösningar har införts säkert med goda intentioner men konsekvenserna har blivit ett krångligare och mindre likformigt skattesystem. vill att det görs en ny bred skatteöversyn. I tabellen nedan finns alla våra förslag till förändringar av skatter. Kommunerna kompenseras fullt ut för förändringar i kommunala inkomstskatter till följd av våra reformer. I följande avsnitt beskrivs förändringarna mer i detalj. Skatteförändringar i (avvikelse mot regeringen) Sänkt skatt för pensionärer Generell nedsättning av arbetsgivaravgifter Slopad nedsättning för unga Slopad avgift för arbetslösa unga Skatt på fluorerade växthusgaser Slopad fordonsskattebefrielse för miljöbilar Minskad fastighetsskatt för studentkorridorer Nej till sänkt restaurangmoms Nej till avdragsrätt för gåvor till hjälporganisationer Utgifter som påverkar inkomstsidan Höjt golv för sjukpenningen Höjd ersättningsnivå till för sjukpenningen 8.1.1Avtrappat jobbskatteavdrag för de med höga inkomster Det är i grunden positivt att göra det lönsammare att arbeta och att underlätta för de som tjänar mindre. Det är befogat att de med hög inkomst betalar mer i skatt än de med lägre inkomst. vill minska de ekonomiska klyftorna i samhället. Vi anser inte att det är rimligt att de med miljoninkomster får ett jobbskatteavdrag. Vi föreslår därför en avtrappning av jobbskatteavdraget för dem med höga inkomster. Vårt förslag innebär en nedtrappning av jobbskatteavdraget på månadsinkomster från . De med en månadslön på behåller alltså samtliga fyra steg i jobbskatteavdraget och berörs inte av detta förslag. Vid en månadslön på minskas jobbskatteavdraget med . Jobbskatteavdraget är helt avtrappat vid en månadslön på . Tabellen nedan beskriver vad förslaget innebär för olika inkomstgrupper. Ökad skatt/månad 8.1.2Sänkt skatt för pensionärer vill minska klyftan i beskattning av pension och arbetsinkomster. Vi höjer grundavdraget för pensionärer . Tabellen nedan redovisar hur mycket nettoinkomsten ökar för pensionärer med denna reform. Minskad skatt/månad Hela samhällsekonomin vinner på att personer med försörjningsstöd som har de allra lägsta inkomsterna går från arbetslöshet till sysselsättning. Allra störst är vinsterna för de enskilda individerna. ställer sig därför positiva till att regeringen anslutit sig till vår inriktning om att göra det lönsammare att gå från försörjningsstöd till arbete. Redan innan regeringen beslutade att dra tillbaka förslagen om ett femte jobbskatteavdrag och höjd skiktgräns hade kommit till samma slutsats. I dagens osäkra ekonomiska läge ha bland annat klimatinvesteringar högre prioritet. 8.2.1Sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag Eget företagande är ett sätt för människor att förbättra samhället, skaffa en stimulerande sysselsättning och förverkliga sina drömmar. Därför är det högt prioriterat för att skapa goda förutsättningar för småföretagandet. Även en hög sysselsättning, låg arbetslöshet och hög välfärd är viktiga mål för . De flesta bedömare tror att det är i småföretagen som de flesta nya jobben kommer . Även av den anledningen bör företagande uppmuntras och underlättas. företagare anser att den höga arbetsgivaravgiften och sjuklöneansvaret är de två största hindren för att nyanställa. vill nu undanröja båda dessa hinder. Vi föreslår att arbetsgivaravgiften sänks på en lönesumma upp till maximalt ca . En motsvarande nedsättning av egenavgiften görs för egenföretagare. Förslaget gynnar alla företag, oavsett storlek, men har en utformning som särskilt underlättar för de mindre företagen. För ett litet företag kan detta sänka kostnaden med , vilket kan vara helt avgörande för ett företag som riskerar konkurs. Vid sidan av detta föreslår vi även att sjuklöneansvaret för företag med tio anställda eller färre slopas. Reformen minskar småföretagens risker och ökar deras möjligheter att utvecklas och anställa. Dessutom bidrar förslaget till att minska företagens regelkrångel avsevärt och underlättar för arbetssökande med en lång sjukdomshistoria eller funktionsnedsättning att få en anställning. 8.2.2Ineffektiv nedsättning av arbetsgivaravgiften för unga slopas och ersätts med en ny reform Ungdomsarbetslösheten är ett av samhällets största problem. För att underlätta för unga arbetslösa att få jobb vill vi helt avskaffa arbetsgivaravgifterna för den som anställer en arbetslös ungdom mellan . Denna reform kostar . Vårt förslag skiljer sig från regeringens på så vis att regeringen bara vill halvera arbetsgivaravgiften för unga medan vi helt avskaffar den för dem som bäst behöver det, de arbetslösa unga. Det är ett betydligt mer träffsäkert system än regeringens halverade arbetsgivaravgift för alla unga som smetas ut även på dem som inte har några problem att komma i arbete. 8.3Styrmedel i klimat- och energipolitiken Klokt utformade ekonomiska styrmedel, som miljöskatter som låter förorenaren betala, är erkänt kostnadseffektiva verktyg. Det samhällsekonomiskt mest effektiva styrmedlet i klimatpolitiken är koldioxidskatten. Vi anser att den bör användas mer aktivt för att minska utsläppen av koldioxid och därmed skapa möjligheter för att ta sitt klimatansvar, att nå klimatmålen och att begränsa den globala uppvärmningen. Även andra klimat-, miljö- och energiskatter måste användas på ett klokt sätt för att de som orsakar miljöproblem också ska stå för kostnaden för dem. Utöver särskilda punktskatter på miljöskadlig verksamhet finns det också anledning att minska skatter som motverkar miljövänliga val. kommer att kontinuerligt utvärdera och utveckla våra förslag till miljö- och klimatskatter i förhållande till vad som behövs för att uppnå miljö- och klimatmålen. Vi vill även se över hur olika styrmedel samverkar. För att hålla uppe omvandlingstrycket i samhället, och ge tydliga signaler om att en fortsatt klimatomställning är prioriterad, föreslår vi att koldioxidskatten höjs med 2012. Detta motsvarar på bensinpriset, i enlighet med Klimatberedningens förslag. Precis som Klimatberedningen föreslog vill vi också räkna upp koldioxidskatten med BNP-utvecklingen för att styreffekten inte ska minska. Detta rekommenderas också av både och . 8.3.2Höjd vattenkrafts- och kärnkraftsskatt Kraftbolagen har gjort stora vinster genom att sälja el med låga kostnader från svensk vattenkraft för ett pris som vida överstiger produktionskostnaderna. Elkraftsproducenternas (kärnkraft och vattenkraft) stora vinster blir ännu större tack vare att handeln med utsläppsrätter pressar upp priset på el som de inte behöver betala för några utsläppsrätter. Vi föreslår att effektskatten på kärnkraft höjs så att nettointäkten för staten blir . Vi föreslår också att fastighetsskatten på vattenkraft höjs så att nettointäkten för staten blir . Flygresandet står för mellan av svenskarnas totala klimatpåverkande utsläpp. införlivas flyget i handeln med utsläppsrätter. Som systemet är utformat kommer det att få en högst marginell påverkan på flygets klimatpåverkan och totala kostnader. bör därför verka för att flyget ges en särskild utsläppsbubbla, vid sidan av industrin, inom ramen för EU:s handel med utsläppsrätter. I väntan på en sådan lösning föreslår en flygskatt som ska kompensera för den del av flygets klimatpåverkan som inte täcks av utsläppshandeln. Vi vill införa en flygskatt . Avgiften baseras på att flyget ska betala sin klimatpåverkan på samma villkor som biltrafiken, och avgiften blir per enkel resa inom och samt per enkel resa utanför . 8.3.4Koldioxidskatt på torv införs är undantagen från koldioxidskatt trots att torven är ett fossilt bränsle. Vi föreslår att undantaget från koldioxidskatt slopas så att torv beskattas på samma vis som andra fossila bränslen. 8.3.5Skatt på fluorerande växthusgaser införs Ett av Klimatberedningens förslag var att införa en skatt som stimulerar utbyte av stora kyl- och frysanläggningar och luftkonditioneringsanläggningars köldmedium för att få bort de fluorerade gaserna. föreslår att en miljöskatt för dessa fluorerade växthusgaser införs. Skattesatsen bör sättas på samma nivå som koldioxidskatten för den del av industrin som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. 8.3.6Skatt på konstgödsel återinförs anser att konstgödselskatten bör återinföras på samma nivå som den var innan regeringen avskaffade den. Skatten behövs för att minska utsläppen av näringsämnen och miljögifter från jordbruket. Medlen ska återföras till näringen i form av ersättning för miljöåtgärder. 8.3.7Höjd skatt på bekämpningsmedel Användningen av bekämpningsmedel är fortsatt för hög i landets jordbruk. För att bryta denna utveckling vill vi dubblera skatten på bekämpningsmedel. På så sätt får näringen betala kostnaden för sin miljöpåverkan och övergången till ekologiskt lantbruk stimuleras. 8.3.8Skatt på avfallsförbränning återinförs Att återvinna och återanvända material är mycket mer energibesparande än att elda upp det. vill därför återinföra skatten på förbränning av avfall för att stimulera källsortering och materialåtervinning. Vi vill återinföra den gamla skattemodellen tills vidare i avvaktan på en förutsättningslös och grundlig utredning om en ny avfallspolitik. När bestämde att lägga en extra skatt på kooperativ vindkraft, så kallad uttagsskatt, föll intresset för att bli delägare i ett kooperativt vindkraftverk som en sten. För att lösa problemet vill i första hand utreda begreppet marknadspris för kooperativ el, vilket avgör om elen ska uttagsbeskattas. Vi vill också, som ett komplement eller alternativ, utreda hur det avdrag för utdelning som kooperativa föreningar får göra kan beräknas på ett sätt som inte missgynnar vindkraftskooperativ. vill införa en lastbilsskatt på i genomsnitt per kilometer för att betala för lastbilstrafikens miljökostnader. En sådan skatt låter den tunga vägtrafiken betala de kostnader som inte täcks in av koldioxidskatten, i form av till exempel vägslitage, olyckor och buller. minskas den konkurrenssnedvridning som finns mellan transporter på järnväg och väg eftersom vägtransporterna inte betalar sina verkliga kostnader. Skatten ska differentieras på ett sätt som gör att den är lägre i områden där möjligheter till båt- eller järnvägstransporter saknas. Detta gäller inte minst skogsindustrins timmertransporter. Ett tiotal länder i har redan infört en liknande avståndsbaserad avgift för tunga fordon och EU förespråkar en sådan i sin vitbok om trafiken i unionen. I Klimatberedningens slutrapport stod samtliga partier bakom skatten. Ändå lyser den med sin frånvaro i regeringens budgetproposition. anser att det nu är dags att ersätta miljöbilssystemet med ett system som kan skynda på omställningen av den svenska bilparken. Systemet bygger på att bilar som släpper ut lite fossil koldioxid får en bonus som bekostas av bilar som släpper ut mycket koldioxid. Samtliga bilar som säljs i graderas enligt en skala beroende på energiåtgång och bränsle. På de klimatvärsta bilarna läggs en avgift som sedan minskar med minskad klimatpåverkan. På samma sätt får de allra koldioxidsnålaste bilarna en hög bonus, medan de något mindre effektiva bilarna får en mindre bonus. förskjuts skalan så att kraven skärps för att få en kontinuerlig teknikutveckling. En komponent som styr mot förnybara bränslen kan också behövas. Systemet utformas så att det är statsfinansiellt neutralt.