mot · GZ02U315 · 2011-10-05 00:00:00 — går 925 miljoner människor hungrande enligt FAO. Krisen har också gjort att allt fler länder inte håller vad de lovar i det internationella biståndet. Det blir därför allt viktigare att biståndet fokuserar på att förbättra situationen för de fattigaste och mest utsatta. En ekonomiskt sett alltmer globaliserad värld kräver att också den internationella solidariteten globaliseras. råder en djup obalans. De senaste årens djupa ekonomiska kris har förvärrat situationen för världens fattiga. Livsmedelskrisen, klimatkrisen och finanskrisen är globala skeenden som drabbar de redan utsatta hårdast. Världshandelns minskning, minskade remitteringar, utländska investeringar listan över minskade ekonomiska flöden är lång. Redan tidigare fanns ett gap mellan utlovat bistånd och vad givarländerna verkligen uppfyllde. I finanskrisens spår minskar biståndet. 2.2Politik för hållbar global utveckling införde vi socialdemokrater och en enig svensk riksdag politiken för global utveckling (PGU). Det var ett viktigt steg för utvecklingspolitiken och rönte stor uppskattning både i och internationellt. PGU syftar till att bistå de fattiga länderna i deras utmaningar, främja synergier mellan olika politikområden och motverka utvecklingshämmande politik. Man ska också försöka att överbrygga globala hinder som utgör hinder för en rättvis och hållbar utveckling. I den sammanhållna politiken för global utveckling ska alla politikområden sträva mot samma mål en hållbar global utveckling. Vi vill utveckla den svenska politiken för global utveckling, som intentionen varit, genom att bygga på att fattigdomsbekämpningen ska engagera alla, myndigheter, kommuner, enskilda organisationer, näringsliv och fackföreningsrörelse. Vi vill utveckla PGU genom att skapa en samordningsfunktion i som ska svara för att regeringens agerande samfällt strävar mot målet om hållbar global utveckling. För att bättre motsvara en biståndsministers uppgifter bör titeln biståndsminister ändras till minister för internationellt utvecklingssamarbete. Den borgerliga regeringen har misslyckats med att genom en aktiv politik säkerställa att fortsätter vara ett föregångsland för PGU och utvecklingssamarbetet. Regeringen har inte visat intresse av att driva PGU-frågorna. Tvärtom har regeringens politik i många stycken istället medfört en oroande perspektivförskjutning där solidaritet och det lokala ägarskapet som förutsättning för förändring är starkt nedtonat till förmån för ökat fokus på det svenska egenintresset och en övertro på marknadslösningar. Fattigdomsbekämpningen ska stå i centrum för svenskt utvecklingssamarbete. Fattigdom skapar stort mänskligt lidande, hindrar människor från att kunna styra sina egna liv och ta del av samhällsarbetet och skapar även fortsatt miljöförstöring, konflikter och korruption. Vi vill få till stånd en mer koncentrerad satsning på fattigdomsbekämpning. Det genomförs redan många angelägna åtgärder med våra biståndsmedel, men fokus på fattigdomsbekämpning är centralt för att vi ska kunna gå vidare mot en rättvisare värld. Den ökade koncentrationen på fattigdomsbekämpning i det bilaterala utvecklingssamarbetet måste också kompletteras med att styra det multilaterala biståndet till de internationella organisationer som mest effektivt bidrar till detta mål. Vi vill att åter blir en tydlig röst i för att skärpa regelverket så att biståndet inte används till sådant som inte tydligt bidrar till fattigdomsbekämpning. Av världens samlade bistånd går bara en liten del till självhjälp och mikrolån. Människor har idéer och drivkraft till att förändra och förbättra sin situation, men alltför ofta saknas de små ekonomiska resurserna för den inledande investeringen. Något av det bästa vi kan göra är att förse människor med redskap så att de själva kan förbättra sin situation. Vår biståndspolitik tar sin utgångspunkt i människors egen initiativförmåga och kraft att skapa möjligheter att komma ur fattigdomen. En kunskapsbaserad ekonomi är viktig inte bara här i utan också alltmer i utvecklingsländerna. Vi vill mer aktivt stödja entreprenörskap i utvecklingsländer. Det handlar också om att stärka fattiga människors, inte minst kvinnors, möjligheter att äga och driva företag och stärka deras rättigheter. Mikrolån fungerar oftast bäst när det är kvinnor som är låntagare. Den lön som kommer ur företagsamheten kommer också deras familjer till nytta. Vårt mål är att förändra och stärka kvinnors ställning. Vi vill också få fler barn, särskilt flickor, till skolan, och att få dem att gå hela skolgången, som ett led att minska fattigdomen och orättvisorna. Klimatfrågan är en av vår tids viktigaste frågor och en viktig beståndsdel för hållbar utveckling. Vi vill inrätta en mekanism för miljöteknik- samt kunskapsöverföring till utvecklingsländerna. Därtill ska svenskt utvecklingssamarbete vara klimatsäkrat. Andra åtgärder som kan bidra till att skärpa miljö- och klimatprofilen i biståndet handlar till exempel om att satsa på de delar av verksamhet som kan leda till ökade investeringar i miljö- och klimatförbättrande företag i utvecklingsländerna, styra mikrolån och mikrokrediter mot miljöteknik och införa miljöbokslut för biståndet. Vi vill vidare satsa på forskning och utbildning i om hur utvecklingsländerna kan finna vägar till utveckling utan att behöva genomgå de utvecklade ländernas misstag. Vi vill stärka det globala samarbetet inom detta område. Vi vill att FN:s miljöprogram stärks och utvecklas till ett centralt miljöorgan inom FN och satsa på arbetet som görs inom ramen för FN:s vetenskapliga klimatpanel (IPCC). Vi anser att ska vara pådrivande för att skapa nya internationella finansieringskällor för klimatomställningsåtgärder. 2.5Konflikthantering, medling och fredsarbete Konflikter och krig för med sig katastrofala följder både för enskilda människor och som ett hinder för utveckling och kamp mot fattigdom. Fred och säkerhet är en förutsättning för utveckling som utvecklingssamarbetet bidrar till att stärka säkerheten. Säkerhetsmässiga effekter av den globala finanskrisen är ökad social oro och hårdnande villkor som kan leda till konflikter, särskilt i utsatta länder med svaga samhällsstrukturer. har genom sin utrikes- och utvecklingspolitik över tiden byggt upp en stor trovärdighet. har roll efterfrågats i olika sammanhang, men vi har vare sig haft resurser, organisation eller kunskap att ta oss an alla de uppgifter vi ombetts att bistå i. Vi socialdemokrater vill stärka arbetet för fred och säkerhet och göra en särskild satsning på medling, konflikthantering och förebyggande fredsarbete. ska vara en stark röst i världen för fred och vara en viktig aktör i fredsarbete och konflikthantering. ska utveckla sin egen kapacitet på området men också arbeta tillsammans med andra nordiska och internationella aktörer. Vi vill avsätta en fredsmiljard ur biståndsmedlen för att stärka medling, konflikthantering och förebyggande fredsarbete. Vi förespråkar en ambitiös utvecklingspolitik, och vi beklagar den snedvridna bild av svenskt utvecklingssamarbete som ibland målas upp där kvantitet sägs stå i motsatsförhållande till kvalitet och där strategisk styrning och resultatorienterat tänkande är något nytt sedan den borgerliga regeringen tillträdde 2006. Regeringen tog över en internationellt mycket respekterad biståndspolitik. Den har hållit god kvalitet, åstadkommit resultat och gett möjlighet att göra sin röst hörd vid förhandlingsborden i de tunga internationella organisationerna. Självklart ska stor möda ägnas åt kontroll, revision och utvärdering av hur biståndsmedel används och om de når målen. Utvecklingssamarbetet ska präglas av höga ambitioner för effektivitet, kvalitet och måluppfyllelse. Därför välkomnar vi granskning och redovisning av hur biståndet uppfyller de mål vi satt upp. Men det är svårt att mäta resultat av utvecklingssamarbete, och sambanden är inte alltid lätta att se. Därför vill vi utveckla metoderna för granskning och utvärdering och se till att lärdomarna omsätts i praktik. Utvecklingspolitiken är betjänt av en saklig och korrekt debatt där utvärdering och analys bidrar till förbättrade strategier som driver politiken ytterligare framåt. Vi vill öka kapaciteten för utvärdering och analys, exempelvis genom Sadev. För att öka tydligheten i biståndspolitiken vill vi förbättra redovisningen av hur biståndsmedel fördelas och används. Open Aid är ett steg på vägen som bör utvecklas. Öppenhet och transparens är mycket viktigt för att kunna ha en öppen diskussion om olika typer av biståndsinsatser, också dem som inte är bra. För sedan fick Näringslivets internationella råd (NIR) kritik för samarbete med representanter för den burmesiska regimen. Rådet har också fått kritik för bristande öppenhet. är ett statligt ägt bolag som arbetar med riskkapital och kompetens för investeringar i utvecklingsländer. Vi ser mycket allvarligt på den kritik som riktats mot av . De krav på resultat och effektivitet som ställs på övrigt bistånd ska självklart ställas också på verksamhet. Regeringen har inte återkommit till med en fullödig redogörelse för hur man åtgärdat den kritik som tidigare förts fram, vilket vi krävt. Därför säger vi nej till det kapitaltillskott som regeringen föreslår . Samma krav på ordning och reda samt öppenhet måste naturligtvis gälla för alla delar av biståndsverksamheten. Den moderatledda regeringen har gång på gång urholkat biståndet genom avräkningar från biståndsramen till skuldavskrivningar med rena luftsiffror. Socialdemokraterna avvisar och kritiserar denna typ av avräkningsmetod. Skulderna ska avräknas krona för faktisk krona vad skulden är värd den dag avräkningen görs. Då hade exempelvis den avräkning avseende som tidigare beslutats om och som effektuerades hamnat på betydligt lägre belopp. Även om också denna sorts avräkning är tillåtet enligt Dacreglerna (som bestämmer reglerna för vad som räknas till bistånd) vill vi att sådana åtgärder enkelt ska kunna utläsas i redovisningen, så är inte fallet . Skulder är ofta ett avgörande utvecklingshinder, och vi välkomnar alla initiativ till skuldavskrivningar, men vi vill förändra Dacreglerna så att sådana uppskrivna avräkningar av skulder inte ska kunna räknas som bistånd. 2.7Demokrati och mänskliga rättigheter Utvecklingssamarbetet är ett bidrag till att bryta den maktlöshet som tvingar människor i den fattiga världen kvar i hunger och hopplöshet. Därför är frågor om demokrati och mänskliga rättigheter grundläggande också i biståndet. ska arbeta för ett brett rättighetsperspektiv. Fattigdom är inte endast en fråga om livsvillkor eller hunger; det är även en fråga om brist på inflytande och diskriminering. ska driva på för en aktiv biståndspolitik som främjar demokrati och mänskliga rättigheter i biståndet. Inte minst med anledning av den arabiska våren har behovet av demokratistöd ökat. Partier och partisystem är oundgängliga delar av en fungerande demokrati. har partier och dess partinära organisationer utvecklat kompetens för att stödja uppbyggnaden och funktionen av partier i odemokratiska eller demokratiskt svaga länder. görs hela systemet för detta demokratistöd om. Förutom att stödja systerpartier ska hela partisystem stödjas. Med tanke på det ökande behovet i omvärlden, och för att fungerande projekt inte ska behöva avbrytas när systemstödet tillkommer, bör demokratistödet genom partinära organisationer, det så kallade systerpartistödet, inte minskas så drastiskt som regeringen nu föreslår. Vi vill också stärka de fackliga rättigheternas roll och den sociala dialogen för att motverka globaliseringens negativa effekter. Socialdemokratisk biståndspolitik handlar om att långsiktigt främja demokratisk utveckling, mänskliga rättigheter, stärka det civila samhället och bygga upp fungerande institutioner. Bistånd skapar inte ensamt en positiv utveckling, men det bidrar till att skapa förutsättningar för utveckling tillsammans med insatser på andra områden. Det handlar om att långsiktigt främja demokrati och mänskliga rättigheter, stärka det civila samhället och bygga upp fungerande institutioner. De fattigaste länderna måste ha möjligheter att bygga upp fungerande utbildnings- och hälsosystem och annat som internationella investerare inte tar hänsyn till. Biståndet ställer också krav på mottagarländerna. Huvudansvaret för en positiv utveckling ligger hos varje land och dess befolkning. Demokrati, mänskliga rättigheter och den förda ekonomiska politiken får inte stå i vägen för en hållbar utveckling i det mottagande landet. Vi vill understryka vikten av god samhällsstyrning, vilket omfattar förvaltningen och uppbyggnaden av en statsapparat som på alla nivåer ska präglas av effektivitet, öppenhet, förutsägbarhet, rättssäkerhet, möjlighet till ansvarsutkrävande och av insyn och deltagande av samhällsmedborgarna. Detta är en förutsättning för utveckling. Korruption i alla dess former måste bekämpas. Bistånd ska inte ges till korrupta regimer eller till stater som inte har ett genuint intresse av demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. I fall med stater som varken är demokratiska eller vill utveckla demokrati bör biståndet istället kanaliseras till demokratifrämjande arbete via det civila samhället eller andra lämpliga aktörer. Det finns också fall där ett lands utveckling passerat stadiet för traditionellt bistånd, men där demokratisträvanden fortfarande måste stödjas. Ett sådant exempel är där den borgerliga regeringen snabbavvecklade stöd till utvecklingen i , som situationen i var, och är, mer oroande . Det var rimligt att drog sig ur biståndsinsatser för rysk infrastruktur, men är det viktigt att fortsatt stödja insatser som främjar öppenhet och demokratisk utveckling. behöver dialog, samarbete och stöd till en positiv utveckling. Till vissa delar har regeringen efter kraftig kritik återinfört detta stöd, och vi vill slå vakt om att detta kommer att fortgå. 2.8Svenskt demokratistöd till och Socialdemokraterna föreslår att inrättar en demokratifond där medel anslås för att främja demokrati och stödja uppbyggnaden av demokratiska institutioner i länder och regioner där detta är eftersatt. Ett viktigt fokusområde för en sådan fond är naturligtvis länderna i där en demokratisk utveckling nu har tagit sin början. Vi föreslår att ett svenskt demokratisändebud i regionen utses för att arbeta med demokratifrämjandet. kvinnor har intagit gator, torg och bloggar som en självklar del i kampen för frihet. Dock är kvinnors ställning i många oerhört eftersatt. Bristen på kvinnors delaktighet och inflytande i samhället utgör ett stort hinder mot utveckling i denna del av världen. Reports (AHDR) ger en god grund för att förstå bristen på utveckling i . Den första rapporten fokuserade på tre centrala områden som utgör hinder för utveckling. Dessa områden var bristen på kvinnors delaktighet, brist på frihet samt brist på kunskap. Tyvärr är denna analys fortfarande giltig . Bristen på kvinnors delaktighet och makt i samhället har behandlats ytterligare i en egen . Socialdemokraterna anser att stöd till de nordafrikanska länderna ska bygga på denna insikt om behovet av kvinnors delaktighet. stöd ska bidra till att kvinnor ges möjlighet att göra sina röster hörda i den samhällsomvandling som sker. Kvinnornas erfarenheter och syn på hur samhället ska förändras kan utgöra den förändringskraft som behövs i långt efter att omvärldens strålkastare slutat riktas dit. Socialdemokraterna menar att stöd också ska främja framväxten av ett starkt civilt samhälle. Civila organisationer är oerhört svagt utvecklade i . Svenska folkrörelser, fotbollslag, körer och andra föreningar har stor erfarenhet av utbyte med människor i de forna . Genom dessa samarbeten har det tydligt visats hur stor betydelse kontakten mellan människor och organisationer har för att utveckla ett civilt samhälle. Dessa erfarenheter bör nu svenskt bistånd bidra till att överföra till . Socialdemokraterna menar att bör frigöra den kommande biståndsökningen som automatiskt följer av ökad BNI till en satsning på demokratifonden, kvinnors delaktighet i samhällsomvandlingen samt stöd till svenska folkrörelsers arbete för ett civilt samhälle i . Också ett brett utbyte mellan politiska partier och organisationer i och i dessa länder är av vikt. bör också ge stöd för att bygga upp demokratiska partier, vilket är förutsättning för demokratiska val. Socialdemokraterna har sedan den så kallade arabiska vårens början haft flera kontakter med människor i regionen, både som parti, tillsammans med internationella center och tillsammans med vårt europeiska socialdemokratiska parti. Vi kommer att intensifiera dessa kontakter med partier, kvinnoorganisationer, fackföreningar och andra nätverk för att kunna vara en aktiv partner i deras demokratisträvan. Kvinnor utgör hälften av världens befolkning men kvinnors möjligheter att påverka, delta i och dra fördel av utvecklingen är i de flesta länder små. Världen styrs fortfarande av män. Jämställdhet har avgörande betydelse för ett samhälles sociala, ekonomiska och politiska utveckling, och frågan om jämställdhet måste därför alltid vara en av grundförutsättningarna när vi söker lösningar på globala problem som fattigdom, miljöförstöring, säkerhet och migration. Inte minst därför är satsningar på kvinnor särskilt viktiga inom biståndet. Kvinnor är ofta de fattigaste bland de fattiga och de mest utsatta. Maktrelationen mellan könen resulterar i att flickor inte får gå i skola i samma utsträckning som pojkar, att lagstiftning kring äganderätt gynnar män, att kvinnor har sämre löner och arbetsvillkor och i än högre grad saknar inflytande över samhällsutvecklingen. Svenskt utvecklingssamarbete ska bidra till att öka kvinnors möjlighet att styra sina liv och påverka det egna landets utveckling. 2.10Ohälsa som hot mot utveckling Fattigdom orsakar ohälsa, men ohälsa orsakar också fattigdom. Ett av de viktigaste verktygen för att bekämpa fattigdomen är att bekämpa fattigdomens sjukdomar som hiv/aids, malaria och tuberkulos. Hiv/aids-epidemin är ett allvarligt hot mot samhällsutveckling och fattigdomsbekämpning och kräver en allmän och bred mobilisering av alla krafter i samhället. Politisk vilja och politiskt ledarskap är därför väsentligt för att kampen mot hiv/aids ska vara möjlig att genomföra konsekvent och effektivt. Stigmatiseringen av hiv/aids och bristen på agerande från ansvariga politiker är oacceptabel. Vi vill som ett led i kampen mot smittspridning betona flickors utbildning, stärkande av kvinnors ställning samt sexuell och reproduktiv hälsa, människors rätt till bromsmediciner till lägre priser och vikten av prevention. bör också vara med och finansiera forskning på området för att finna tillgängliga, verkningsfulla och prismässigt tillgängliga botemedel. EU:s medlemsländer och kommissionen tillsammans är världens största biståndsgivare och unionen ska vara en pådrivande aktör för att uppnå FN:s millenniemål. För att det ska lyckas krävs att mer av EU-biståndet fokuseras på fattigdomsbekämpning och att EU:s olika politikområden bättre samordnas för hållbar utveckling. Jordbruks- och handelspolitiken är två centrala områden som måste reformeras inom EU för att främja och inte bromsa utvecklingsländernas möjligheter. ska också vara pådrivande för att EU:s medlemsländer ska höja sina biståndsnivåer. bör verka för att politikområden också på det europeiska planet strävar åt samma håll för en hållbar global utveckling. Sammantaget utgör EU:s biståndspolitik en stor möjlighet för medlemsländer att gemensamt på ett kraftfullt och konstruktivt sätt främja en mer rättvis och demokratisk värld och därmed spegla EU:s grundläggande värderingar i en värld som riskerar att polariseras. 2.12Utvecklingssamarbete genom det civila samhällets organisationer I takt med att svenskt bistånd ökat är det viktigt och rimligt att förbättra återkopplingen till svenska folket om utvecklingspolitikens mål och resultat. För oss är det viktigt att det finns en stark förankring för biståndet hos svenska folket. En viktig faktor i relation till svenska folket är det civila samhällets organisationer. De står bara för en del av biståndsbudgeten, men de spelar en viktig roll såväl i utvecklingsländerna som i relation till svenska folket när det gäller informationsverksamhet om biståndet. För oss är det viktigt med en mångfald av röster och aktörer i utvecklingssamarbetet. Samarbetet genom det civila samhällets organisationer, också kallat folkrörelsebiståndet, handlar om en på många sätt unik verksamhet med kontakter som är svåra att skapa annars. Dessa organisationers verksamhet spelar en viktig roll i demokratiprocesser. Det civila samhällets medverkan i det internationella utvecklingssamarbetet gör det också möjligt för att stärka det civila samhällets roll i utvecklingsländerna, något som är grundläggande för ett samhälles demokratiska utveckling. Vi socialdemokrater tror på globaliseringens möjligheter. De senaste årtiondenas ekonomiska globalisering har skapat ett ökat välstånd och bidragit till att fattigdomen minskat för flera hundra miljoner människor. I globaliseringens kölvatten har avstånden mellan människor minskat samt kunskapen och förståelsen för levnadsvillkoren på andra sidan jordklotet ökat. Dag för dag växer kraven på demokrati, mänskliga rättigheter och social trygghet runt om i världen. Aldrig har det funnits så många demokratier som . Och sambandet mellan demokrati och ekonomisk utveckling är starkt. I en värld som blir alltmer gränslös behöver demokratin bryta igenom för att påverka globalt. Större ansträngningar måste satsas på att öka antalet demokratiska stater i världen. Ett lands inflytande på global nivå måste vara beroende av ett eget demokratiskt styrelseskick. Genom demokratiska val mellan fria partier kan medborgarna ställa krav på sociala reformer och fackliga rättigheter. Demokratins landvinningar har gjort att färre människor drabbas av svält och att allt färre krig utkämpas mellan stater. Brist på fackliga rättigheter eller inga alls, svältlöner, inlåsta arbetare, barnarbete och lönedumpning måste bekämpas med facklig och politisk kamp för demokratiska fri- och rättigheter. är globaliseringen en källa till oro och otrygghet. Kraven på flexibilitet utan skyddsnät och de snabba ekonomiska och finansoron ökar osäkerheten och maktlösheten. Omställningen till den nya ekonomin skapar oro för framtiden i såväl den rika som den fattiga världen en oro för att alltmer av industrijobben flyttar till låglöneländer och att inga nya arbetstillfällen skapas i dess ställe. Låglöneländer spelas ut mot varandra, vilket försvårar kampen för en bättre tillvaro. Finanskrisen skapades ur en mix av omättlig girighet, obefintliga regler, oansvarigt risktagande och gränslösa bonussystem för att skapa största möjliga . Vi påverkas alla av dess verkningar. Att finna sätt att hantera utmaningen i de globala politiska och sociala spänningarna är svårt. Roten till problemet är att en stor majoritet av världens befolkning lever i fattigdom, och lösningen är att utjämna orättvisorna. Ohälsan är ett av de största hindren och hoten mot tillväxt och välfärd. Mänskligheten har ett gemensamt ansvar för att agera kraftfullt mot denna ohälsa. Hälsosystem är i första hand nationella regeringars ansvar. I kampen mot smittsamma sjukdomar i fattiga länder krävs att tillräckliga resurser tillförs genom bistånd eller andra internationella insatser. Medicinsk kunskap, vårdkapacitet och läkemedel måste nå alla, oavsett inkomst. Patentskydd och enskilda vinstintressen kan inte tillåtas hindra detta, i synnerhet som medicinska landvinningar oftast i grunden finansieras offentligt. Till de ekologiska hoten kan också räknas smittsamma globala epidemier, så kallade pandemier. Dödliga pandemier innebär ett stort potentiellt säkerhetshot. De kan antingen utlösas av terrorister som använder biologiska stridsmedel eller på naturlig väg.