mot · GZ02Fi241 · 2011-10-05 00:00:00 — Nedan sammanfattas alla våra förslag som är direkt riktade till landsbygden. Satsningar för att hela ska leva Satsningar på kollektivtrafik i hela landet Servicekontor för offentlig service i hela landet Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Stöd för biogas av gödsel Satsningar på ekologiskt jordbruk 3.6Ett tryggare, mer jämställt och flexibelt arbetsliv 3.6.1Arbete för jämställda löner Överallt i arbetslivet råder det stor brist på jämställdhet mellan könen. Diskrimineringen av kvinnor finns på alla nivåer vid tillsättande av chefstjänster, när det gäller lönens storlek, när det gäller anställningsformer och när det gäller hel- och deltider. Denna ordning är oacceptabel. För att åstadkomma jämställdhet på arbetsmarknaden är jämställda löner en förutsättning. Arbetsmarknadens parter måste ta sitt ansvar för att eliminera löneskillnaderna mellan män och kvinnor. Staten har här ett ansvar att gå före. vill satsa 20122014 på att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor i den statliga verksamheten. har registrerat 104 000 arbetsskador varav merparten är arbetsolyckor. Jämfört med 2009 har anmälningarna gällande arbetsolyckor med frånvaro ökat och gällande arbetssjukdomar . inträffade 54 dödsolyckor bland förvärvsarbetande, vilket kan jämföras med 40 dödsolyckor . Till skillnad från en majoritet av EU:s medlemsländer så lever inte längre upp till den Internationella arbetsorganisationens () rekommendationer om en arbetsmiljöinspektör per 10 000 anställda. För att detta ska bli möjligt krävs ökade resurser till och vi skjuter i denna budget till för det ändamålet. vill ge människor större möjlighet att påverka sitt arbetsliv och sin arbetstid. Det finns människor som arbetar betydligt mindre än vad de skulle vilja som det finns de som jobbar mycket mer än de önskar. För många är det svårt att få ihop arbete, barn och fritid och många känner ofta stress över att inte hinna med allt. Vår vision är att det ska finnas en bra och hälsosam balans mellan arbete och fritid. Genom innovationer, effektiviseringar och ekonomisk utveckling har nya sätt att producera varor och tjänster ständigt utvecklats. Vi har producerat allt mer med allt mindre arbete, vilket lett till ökad produktion, men också till att vi kunnat arbeta mindre. Vi studerar allt längre och börjar därmed jobba allt . Vi lever , vi har längre semestrar och längre föräldraledighet. Det är en positiv utveckling som bidragit till högre livskvalitet. När 40-timmarsveckan drevs igenom i var det en stor seger för landets löntagare. Arbetstidsförkortningen har sedan fortsatt avtalsvägen och många har en kortare avtalad arbetstid än . 2010 var den genomsnittliga faktiska arbetstiden medan den genomsnittliga överenskomna arbetstiden var 37,6 timmar i veckan.23 vision är att människor om de så önskar ska kunna arbeta mindre, till exempel genom att de har en kortare arbetsvecka eller genom att de under vissa delar av livet kan jobba mindre, som det i andra skeden i livet ska vara möjligt att jobba mer. Hela samhället tjänar på att människor orkar arbeta hela livet och inte slås ut på grund av stress eller för hårda arbetsvillkor. 4Ansvar för ett gott samhälle Den borgerliga regeringen har vid makten genomfört stora förändringar i trygghetssystemen som har försämrat villkoren för många människor. Framför allt gäller det arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen. En halv miljon personer har lämnat a-kassan, till följd av de höjda avgifterna. Sedan de nya reglerna i sjukförsäkringen trädde i kraft /2010 har drygt 47 000 personer kastats ur försäkringen.24 vill skapa ett trygghetssystem som är enkelt, överskådligt och jämlikt. Alla ska veta vad som gäller och vart man ska vända sig den dag man behöver oavsett om man blivit arbetslös eller sjuk eller tillfälligt har för låg inkomst för att klara sig. Det är märkligt att orsaken till varför man inte kan arbeta är avgörande för vilken ersättning man får. Dagens sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring är ett svåröverskådligt lapptäcke av olika regler, ersättningar och bidrag. vill skapa ett långsiktigt hållbart samhälle. Vi vänder oss emot den utveckling som skapar allt större ekonomiska klyftor mellan människor. Särskilt fokus lägger vi på åtgärder som jämnar ut skillnaderna i uppväxtvillkor för de drygt två miljoner barn som lever i vårt land. Vår politik syftar till att skapa ett inkluderande och jämställt samhälle, ett samhälle som välkomnar människor från andra länder med strukturer och regelverk som inte diskriminerar och som erbjuder samma förutsättningar för ett gott liv för män och kvinnor. Dagens trygghetssystem skapades i då de flesta hade ett och samma yrke livet igenom, rörligheten på arbetsmarknaden var begränsad och inflyttningen till var liten. Trygghetssystemen svarade då mot de behov som fanns i industrisamhället och mot fackföreningarnas krav. lever vi i ett annat samhälle, ett kunskapssamhälle, som ställer krav på nya lösningar. Många av de personer som utförsäkrats till följd av införandet av en bortre gräns i sjukförsäkringen är för sjuka för att arbeta eller ens söka jobb. En stor andel av dem som lämnats utanför trygghetssystemen tvingas nu söka försörjningsstöd från kommunen. Av dem som får försörjningsstöd är arbetslösa som inte har är sjuka som inte får ersättning från sjukförsäkringen.26 4.1.1Arbetslivstrygghet en reform med fokus på individen menar att det behövs förändringar som garanterar alla människor i vårt samhälle trygghet. System som gör att människor vågar satsa, starta företag och byta jobb. System som gör att människor som drabbats av sjukdom eller arbetslöshet kan leva värdiga liv. Vi vill införa ett och samma trygghetssystem arbetslivstrygghet för den som är sjuk eller arbetslös eller är i behov av försörjningsstöd. Människor ska slippa slussas runt mellan olika myndigheter och handläggare. De ska kunna veta vart de ska vända sig och vilken ersättning som är att vänta. Ingen ska riskera att hamna mellan stolarna. Därför vill vi skapa en gemensam ingång till alla trygghetssystem genom att bilda en ny myndighet där uppgifterna på och Arbetsförmedlingen slås ihop. Den nya myndigheten ska ansvara för utbetalning av sjukersättning och a-kassa och ta över ansvaret för försörjningsstödet från kommunerna. Ersättningsnivån ska vara lika stor oavsett om man är sjuk eller arbetslös. Alla tilldelas en handläggare oavsett huvudproblem det ska inte finnas någon risk att bli skickad runt som alltför ofta sker . På så vis skapas en större tydlighet för individen och ett effektivare arbetssätt för myndigheten. Med en gemensam myndighet blir det också tydligare för handläggarna att det krävs en helhetssyn på individen och hans eller hennes problem. Olika villkor för att få ersättning kommer visserligen att kvarstå vid sjukdom och arbetslöshet, men de är tänkta att successivt minska. Även om man har flera samtidiga problem ska detta inte leda till uteslutning. Som steg på vägen mot arbetslivstrygghet föreslår vi ett antal förändringar i sjukförsäkringen och a-kassan. 4.1.1.1På väg mot arbetslivstrygghet förändringar i sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen Regeringen backar , till följd av beslut utifrån oppositionens utskottsförslag, och återförsäkrar de personer som saknade sjukpenninggrundande inkomst före sjukersättningsperioden. Det är välkommet, men det är långt ifrån tillräckligt. föreslår flera tydliga förbättringar i både sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. Sjukförsäkringen ska vara en försäkring som försäkrar även vid långvarig sjukdom. Vi ser tydligare än någonsin hur viktigt detta är. Människor ska under sin sjukdom inte behöva vara oroliga för att de inte alls ska kunna försörja sig och sin familj. Därför föreslår vi att den bortre gränsen i sjukpenningen slopas helt. Vidare föreslår vi att ersättningsnivån höjs till av den tidigare inkomsten . Den stelbenta prövningen av arbetsförmågan mot hela den reguljära arbetsmarknaden tas bort. För att nå dem med lägst inkomster eller som helt saknat inkomster före sjukskrivningen vill vi också att en grundersättning, ett golv, införs i sjukförsäkringen som motsvarar den i arbetslöshetsförsäkringen. anser att arbetslöshetsförsäkringen ska vara en omställningsförsäkring som omfattar alla och som hjälper människor tillbaka in i arbete. Med tanke på de stora svårigheter som råder på arbetsmarknaden föreslår vi en långsammare nedtrappning av ersättningsnivån så att den arbetslöse ska få av sin tidigare dagsförtjänst och först därefter . Som en del i vårt arbete med att bekämpa barnfattigdomen föreslår vi att föräldrar ska få 80 procents ersättning och att ersättningen därefter trappas av till . förslag innebär också en höjning av taket i arbetslöshetsförsäkringen med till per dag . 4.2Bättre kvalitet i välfärden 4.2.1Mer pengar till kommuner och landsting I får varken barnen eller våra äldre komma i andra hand. Vi vill investera i välfärden och göra till ett tryggare, varmare och medmänskligare land. En stor och viktig del av välfärd utförs i landets kommuner och landsting. Men våra barn, ungdomar och äldre fick betala ett högt pris för finanskrisen när kommuner och landsting tvingades minska personalen i barnomsorgen, skolan, vården och äldreomsorgen. Mindre personal i välfärden leder till att äldre, handikappade och sjuka får sämre vård och omsorg. Såväl förskollärare och fritidspedagoger som vårdpersonal vittnar om en ohållbar arbetssituation. Stress och buller försvårar vardagen för såväl barn som vuxna. Vi måste satsa på fler händer i vården och omsorgen så att våra äldre kan få en värdig omsorg och kvaliteten i hälso- och sjukvården stärks. Kommunsektorns ekonomi har varit god , vilket bland annat beror på högre skatteintäkter än väntat i kombination med tillfälliga statsbidrag. På grund av sommarens oro på finansmarknaderna och en nedskrivning av konjunkturläget är dock framtiden osäkrare för kommunerna och landstingen. Tack vare förbättrad levnadsstandard och sjukvård så lever många äldre allt längre. Det är mycket positivt men sätter också en ökad press på kommunsektorn i allmänhet och landstingen i synnerhet. Vi har betydligt högre ambitioner än regeringen för kvaliteten i välfärden. Totalt tillförs kommunsektorn i ökade resurser 20122014, varav är breda satsningar genom det generella statsbidraget. Dessa satsningar kompenserar också med bred marginal för den nedskärning som regeringen gör i fråga om gymnasieskolan. Regeringen räknar med en osäker effektivisering på genom den senaste gymnasiereformen. Satsningar kommuner () 4.2.2Hållbar hälsa och ansvar för sjuka Det finns behov av att på allvar lyfta fram folkhälsofrågorna i . Att främja hälsa är att styra samhället mot långsiktig hållbarhet, såväl ekologiskt och socialt som ekonomiskt. Det handlar om att forma samhällsstrukturer som skapar goda förutsättningar för människors levnadsvillkor. För att lyckas med detta behövs en politik där både samhällets ansvar och människors förutsättningar att göra goda val beaktas. Den nuvarande regeringen har tyvärr tonat ned samhällets ansvar i folkhälsoarbetet. förebyggande och hälsofrämjande arbete inom alla områden är centralt. Samhällsplaneringen bör till exempel arbeta för fler gröna miljöer, bättre luftkvalitet och minskat buller. Rörelse i alla former är viktig, och bör understödjas. Miljömål och folkhälsomål behöver samordnas. politik är att ha ett fokus på förebyggande åtgärder för ökad folkhälsa men att på ett ansvarsfullt sätt ta hand om de människor som är i behov av vård och hjälp. Vi satsar särskilt på att förbättra stödet till människor med psykiska besvär och sjukdomar samt på att stödja handikapporganisationer och ungdomar. Vi lägger ca 400 miljoner totalt på förbättrat folkhälsoarbete . 4.2.3Gratis tandvård till alla unga anser att tandvård bör vara gratis för alla upp till . dras en gräns vid . Flera undersökningar pekar på att tandhälsan försämrats bland yngre barn och bland personer med små ekonomiska resurser. har tidigare visat att det är fem gånger vanligare med dålig tandhälsa hos människor med stora ekonomiska svårigheter än hos den övriga befolkningen. Eftersom unga människor studerar länge och kommer in senare i arbetslivet är en förlängning av den avgiftsfria tandvården upp till viktig. satsar 2012 och därefter för att ge alla unga möjlighet till en god tandhälsa. 4.3Ett samhälle som håller ihop För är det en självklarhet att ett hållbart samhälle måste hålla ihop ekonomiskt och socialt. Det betyder att stat, kommuner och landsting behöver samordna sina verksamheter mer . Vi behöver till exempel få bort alla kostnader som riskerar att hindra barn från deras rätt till vård och hjälpmedel. Vi behöver fördela våra gemensamma resurser mer jämnt mellan olika grupper och skeden i livet. Av den anledningen föreslår vi en ökning av resurserna till pensionärer och fattiga barnfamiljer som finansieras med en något höjd skatt för dem som tjänar mest i samhället. Stor ekonomisk ojämlikhet gör att otrygghet och utsatthet breder ut sig. Regeringens ekonomiska politik har ökat klyftorna i samhället. De största vinnarna är män som grupp och förlorarna är kvinnor. De som har halkat efter mest är unga föräldrar, barn till utrikes födda och ensamstående kvinnor och deras barn. Det sägs att varje samhälle ska bedömas efter hur det behandlar sina mest utsatta. I har skattesänkningar för redan högavlönade betalats med försämringar i trygghetssystemen för sjuka och arbetslösa. Under den förra mandatperioden fick den rikaste tiondelen en större inkomstökning än vad den halva av befolkningen som tjänar minst fick tillsammans. av skattesänkningarna gick till män, som kvinnor i högre grad än män drabbats av försämringarna i exempelvis sjuk- och föräldraförsäkringarna. 4.3.1Bättre villkor för utsatta barnfamiljer För är syftet med den ekonomiska familjepolitiken att stärka barnfamiljers ekonomi och att särskilt lyfta fram de familjer som har störst behov. Av rapport , inte för alla framgår att den fördelningspolitiska profilen för socialförsäkringar riktade till barnfamiljer successivt har minskat under det senaste decenniet.27 Klyftorna mellan barnfamiljer har ökat till följd av regeringens ekonomiska politik. Det är inte värdigt en välfärdsstat som att den rikaste femtedelen av barnfamiljerna har närmare fyra gånger så hög disponibel inkomst som den fattigaste femtedelen av barnfamiljerna.28 I genomsnitt sitter det tre barn i varje klass som inte har råd att följa med på utflykter och helst inte vill ta hem kompisar. Barn som lever i ekonomisk utsatthet löper större risk att inte få en fullständig utbildning, att få sämre hälsa och oftare drabbas av sjukdomar, våld och olycksfall och att i större utsträckning mobbas i skolan. De är oftare otrygga och rädda, och deras liv begränsas i högre utsträckning av låg självkänsla. Att vara fattig i ett välfärdsland betyder att inte kunna delta i samhällsbygget på samma villkor som andra, att inte bli delaktig. har en rad förslag som leder till en mer jämlik och jämställd fördelning i samhället. Vi vill höja grundnivån i föräldraförsäkringen så att alla nyblivna föräldrar oavsett tidigare situation ska få en ersättning som motsvarar golvet i arbetslöshetsförsäkringen. Detta gäller för de dagar som beräknas på SGI-nivå. Det motsvarar per dag för den nyblivna pappan eller mamman. Underhållsstödet till barn efter en separation är viktigt för att motverka barnfattigdomen. Det underhållsstöd som betalar ut för att kompensera försörjningsbortfall har bara höjts med (8,), vilket innebär en kraftig urholkning av värdet. Detta har främst drabbat ensamstående kvinnor med barn. vill höja stödet med för att ge de fattigaste barnfamiljerna en rimligare levnadsnivå. Sammantaget är det en satsning på , pengar som med stor träffsäkerhet kommer att nå de mest ekonomiskt utsatta barnhushållen. Vi satsar också 100 miljoner som stimulanspengar till förskola och pengar som kommer särskilt ensamstående mödrar till del samt föräldrar som arbetar inom kultur-, handels- och vårdsektorn. Vi vill vidare att regeringen ser över riktlinjerna för stöd till barns glasögon för att stärka möjligheterna för barn med synfel att få glasögon oberoende av var de bor. 4.3.2Arbete mot mäns våld mot kvinnor anmäldes nästan 18 000 fall av misshandel av män mot kvinnor i hemmen. Det är en ökning med 5 000 fall . Olika regeringar har vidtagit ett antal olika åtgärder för att öka kvinnors trygghet och minska våldet mot dem . Trots det minskar inte våldet. Kommunen har det yttersta ansvaret för kvinnor som utsätts för våld i nära relationer. Utöver detta fyller landets kvinnojourer en oerhört viktig roll i att ge utsatta kvinnor inte bara skydd utan även råd och stöd. Därför är det nödvändigt att de ges stabila finansiella förutsättningar för sin verksamhet. föreslår en rad satsningar för förbättrat skydd och förebyggande arbete. Totalt satsar vi . 4.3.3Bättre villkor för kulturarbetare Det stora flertalet kulturarbetare lever, trots att de arbetar heltid, under otrygga arbetsförhållanden. För att låta fler omfattas av trygghetssystemen satsar på att förbättra kulturarbetarnas arbetsvillkor. Ett nytt pensionssystem för scenkonstnärer måste utformas med hänsyn till dem som har svårt att få jobb efter att de lämnat scenen. Regeringens utredning föreslår en omställningsersättning för sångare och dansare , för att ge ekonomisk möjlighet att utbilda sig till ett nytt yrke. Regeringen uppskattar kostnaden till men har inte förmått komma fram med ett konkret förslag i budgeten. prioriterar tryggheten för scenkonstnärer och vi lyfter därför in kostnaden i vår budget . 4.4Ett öppet mot omvärlden Människor som lever gömda i vårt land har en oerhört utsatt situation. De saknar rättigheter som andra tar för givna. de gröna ingick en ramöverenskommelse med regeringen inom det migrationspolitiska området. I överenskommelsen finns ett antal stora och viktiga reformer med, som ska genomföras . Det handlar om att gömda barn ska få rätt till skola och om att gömda ska få rätt till hälso- och sjukvård samt tandvård. Problem med tolkningen av utlänningslagens regler om anhöriginvandring ska lösas. Dessa reformer förbättrar situationen för asylsökande och gömda i . De är nödvändiga för att ska leva upp till sina folkrättsliga åtaganden. har kommit överens med regeringen om att gömda barn ska ha rätt att gå i skola samt att problemen som medfört att anhöriginvandring från bland annat stoppats ska lösas . Regeringen gör bedömningen att dessa reformer tillsammans kostar . Arbetet för att genomföra andra viktiga reformer fortsätter. landinformationsdatabas () ska utvecklas och kvalitetssäkras och beslut ska formuleras bättre. Ytterligare en migrationsdomstol ska inrättas. anser att bestämmelserna om synnerligen ömmande skäl bör förändras, så att allvarligt sjuka ska få stanna i landet. Till detta kommer många viktiga reformer som gör konkret skillnad för dem som flyr till , för dem som reser hit för att förverkliga drömmar genom utbildning och arbete och för de som gömmer sig undan utvisning eller avvisning och risk för misshandel, hot, mord eller annan förföljelse. kommer att fortsätta att arbeta för att ska bli ett öppnare land. värnar om det internationella biståndets kvalitet och kvantitet. Vi anser att ska avsätta en procent av BNI till internationellt bistånd. Biståndet är ett uttryck för vår solidaritet och vårt ansvar att bidra till en global gemenskap. Därför kan vi inte acceptera att regeringen urholkar biståndet genom att ta hundratals miljoner till andra områden. ifrågasätter bland annat att regeringen tar medel från biståndet för att betala klimatsatsningar i syd. Dessa medel ska enligt internationella överenskommelser läggas utöver biståndet eftersom det är ett skadestånd och bör ses som avbetalning på vår klimatskuld till utvecklingsländerna. inrättar därför ett anslag för klimatsatsningar utanför biståndsramen under utgiftsområde 20. avvisar också regeringens system som låter biståndet betala en omotiverat stor andel av kostnaderna för migrationsområdet. Vi vill därför, totalt under budgetområdet, återföra till biståndsramen . 4.6Skydd för integritet och ökad trygghet anser att effektiviseringar av polisorganisationen måste påbörjas skyndsamt. Vi anser att stora resurser kan frigöras genom en renodling av polisverksamheten. Dessa medel vill vi frigöra för att använda för exempelvis kompetenshöjande åtgärder i fråga om mäns våld mot kvinnor och för att inrätta en ny myndighet som utreder misstankar om brott av poliser och åklagare. Säkerhetspolisens strategiska arbete för rikets säkerhet måste utvecklas. Detta gäller särskilt miljöbrotten, den internationella ekonomiska brottsligheten, sexhandeln med kvinnor och barn över landsgränserna och narkotikahandeln tillsammans med den illegala vapenhandeln. Denna typ av brottslighet hotar demokratiska grundvalar och måste ha hög prioritet. vill se en översyn av Säkerhetspolisens personskydd. Vi anser att personskyddet skulle kunna genomföras av den öppna polisen. Poliser som arbetar med personskydd besitter en viktig samhällsfunktion och ska vara kompetenta i sin yrkesroll och ha hög integritet. Vår uppfattning är att de inte behöver vara säkerhetspoliser för detta syfte. I behandlas känsliga personliga uppgifter om oss alla på många olika sätt. har mot den bakgrunden funnit (SOU 2007:22, Skyddet för den personliga integriteten) att det i finns en brist på systemtänkande och helhetssyn som leder till att regelverket blir oenhetligt och svåröverskådligt. Kommittén konstaterar vidare att ingen statlig myndighet har i uppgift att slå larm när integritetskänslig information nyttjas för något annat ändamål än den varit avsedd för. föreslår därför en ny integritetsskyddsmyndighet med helhetsansvar för skyddet för enskildas integritet i . 5Ansvar för att ge alla unga en chans På samma sätt som vi inte kan slösa bort naturresurser måste vi ta till vara alla mänskliga resurser. vill att skolan ska ge unga möjligheter att växa och utvecklas på sina egna villkor till sin fulla potential. En god utbildningsnivå skapar trygghet hos människor och ger dem kunskap och färdigheter för att delta i den omställning samhället står inför. För är en bra skola en av grundpelarna för en hållbar och demokratisk samhällsutveckling. Mindre personal i välfärden och en utbildning som inte är anpassad till varje elevs behov leder till att unga lämnar skolan utan den kunskap och det självförtroende som behövs för att de ska klara sig bra i livet. Vi föreslår därför en rad åtgärder för att skapa förutsättningar för betydande kvalitetshöjningar inom hela skolväsendet: förskolan, grund- och gymnasieskolan och vuxenutbildningen. 5.1Över fem miljarder till ökad kvalitet i Rapporter visar att personal i skolan ansvarar för allt större barngrupper.29 Det riskerar att kraftigt försämra kvaliteten. Barn i behov av särskilt stöd eller från socialt och ekonomiskt utsatta förhållanden riskerar att drabbas extra hårt och därmed få betydligt sämre förutsättningar. Mindre personalstyrka i välfärden betyder sämre uppväxtvillkor för många barn och leder till att unga lämnar skolan utan den kunskap och det självförtroende som behövs för att klara sig i arbets- och vuxenlivet. har en vision om en skola som rustar barn och unga med den kompetens de behöver för att självständigt kunna kliva ut i en global värld och etablera sig på sina egna villkor. Den svenska skolan debatteras flitigt. Men den är inte alls så dålig som vissa framhåller. Snarare är den svenska skolan bra på att fostra fritt tänkande självständiga elever, som vågar ta initiativ och söka egen information. Över hela finns engagerade lärare och passionerade skolledare som levererar undervisning och utbildning av högsta klass. Allt detta vill vi stärka och säkra . 5.1.1Kompetens-, karriär- och löneutveckling för lärare bra för barns utbildning Vi vet att behörighet och kompetens hos lärare är oerhört viktigt för elevers lärande och kunskap.