ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Ub231 · 2011-09-22 00:00:00 — Teckenspråksundervisning för barn med döva föräldrar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras av behovet för barn med döva föräldrar att få lära sig teckenspråk, även när barnet inte umgås dagligdags med den döva föräldern. Ett hörande barn som inte umgås dagligdags med den förälder som har en hörselskada kan oftast inte kommunicera med denne eftersom barnet inte har teckenspråk som sitt huvudspråk. Man kan i vissa fall ansöka om särskilt stöd i form av teckenspråksstöd. Ett sådant stöd skulle innebära att kommunen beställer en teckenspråkig barnpedagog som kommer till förskolan eller skolan för att lära det hörande barnet teckenspråk. Kommunen har ingen laglig skyldighet att ge det här stödet. Skälet till avslag handlar om skollagens konstruktion. För att modersmålsstöd eller modersmålsundervisning ska utgå förutsätts att minst en förälder har ett annat språk än svenska som modersmål och att de umgås . Men det finns en undantagsregel i skollagen och det är om barnen har föräldrar med ett nationellt minoritetsspråk som modersmål. Det undantaget innebär att barnet kan få modersmålsundervisning även om förälderns modersmål inte är det dagliga umgängesspråket. Tyvärr ingår inte teckenspråk i undantaget i skollagen. har skrivit under för funktionsnedsattas rättigheter. Trots detta är inte teckenspråk ett av de nationella minoritetsspråken. Att vara hörande själv och ha en hörande förälder och en hörselskadad förälder ställer stora krav på barnet. Om föräldrarna är skilda och barnet kanske är hos den hörselskadade föräldern , kan det ställa till problem eftersom de inte förstår varandra. Regeringen bör se över behovet av att barn med döva föräldrar ska få lära sig teckenspråk, även när barnet inte umgås dagligdags med den döve föräldern.
mot · GZ02Ub232 · 2011-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolor på entreprenad. Svensk skola står fortsatt inför nya utmaningar. Friskolereformen ifrån 1992 var ett första steg i en förnyelse av det svenska utbildningsväsendet med fokus på nya driftsformer och större valfrihet. Nya driftsformer ger även nya synsätt och möjligheter för såväl elever som utförare. Det kommunala skolmonopolet har varit borta och resultaten som många fristående skolor har visat upp är positiva. En fortsättning av reformen är nu att se över möjligheten för skolor att drivas på entreprenad. ansökte om att få lägga ut en grundskola på entreprenad. Tyvärr sade den dåvarande socialdemokratiska regeringen nej. Den socialdemokratiska regeringen gav därefter en särskild utredare i uppdrag att se över de tänkbara möjligheterna och förutsättningarna för, i första hand, gymnasieskolor att drivas på entreprenad. Detta resulterade i som presenterades . En av slutsatserna i utredningen var att det finns goda skäl för att utvidga möjligheterna för gymnasieskolor att drivas på entreprenad. En uppföljande utredning presenterades för regeringen som föreslog att reglerna om möjligheter att lägga ut undervisning på entreprenad i lagen (1993:802) om entreprenadförhållanden inom skolan även skall gälla för fristående skolor. Den svenska skolan är i ständigt behov av förnyelse. Ett steg i den riktningen är att tillåta såväl grundskolor som gymnasieskolor att drivas på entreprenad. får särskilda karaktärsämnen med estetisk profil inom gymnasieskolan läggas ut på entreprenadliknande verksamhet. En vidare möjlighet för till exempel organisationer och företag att driva skolor på entreprenad skulle leda till större valfrihet och flexibilitet för eleverna som nytänkandet inom skolan med stor sannolikhet ökar än mer. Såväl den pedagogiska utvecklingen inom svensk skola som utbildningsväsendet i stort skulle gynnas av möjligheten till entreprenaddrivna skolor. Regeringen bör därför se över den nuvarande lagstiftningen med syfte att tillåta både grundskolor och gymnasieskolor att drivas på entreprenad.
mot · GZ02Ub233 · 2011-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om livskunskap. Enligt artikel 12 i har alla barn och unga rätt till inflytande i frågor som rör dem. Möjlighet att påverka ger en större självkänsla och en känsla av att man som människa är värd något, att man har en åsikt att tillföra och att det går att förändra. Att vara delaktig ger också en känsla av att vara behövd och att vara respekterad; det är av stor betydelse för en persons utveckling, inte minst under barn- och ungdomsåren. När unga är aktiva och därmed delaktiga utvecklas de som människor. Jämställdhetspolitiken är ett redskap för att styra de insatser som görs för att nå dessa mål. Dessa mål saknar dock ett barnperspektiv, varför vi riskerar att mista den dynamiska effekten med att även göra medvetna, långsiktiga och hållbara insatser för att stärka jämställdheten bland barn och unga. Jämställdhetsperspektivet måste få ett mycket tydligare genomslag i lärarutbildningen och i allt undervisningsmaterial. Men vi vill även understryka behovet av att jämställdhetspolitiken får ett större genomslag inom studievägledningen. Barn och unga måste få känna sig delaktiga i samhället och kunna ta aktiv del i det politiska livet för att demokratin ska fortleva. Genom att delta i demokratiska arbetsformer lär sig barn och unga att inhämta fakta och lyssna på andras argument. Delaktigheten bygger upp en viktig kompetens som går att använda i olika skeden i livet. Därför är det viktigt att inkludera ett jämställdhetsarbete även för flickor och pojkar i detta delmål och att regelmässigt samla in synpunkter på inflytandeformer från flickor och pojkar. När man träffar barn och unga poängterar många av dem att livskunskap borde genomsyra skolans vardag. Det förekommer i många skolor, dock inte i alla. Det samhälle vi lever i har mycket större krav på våra barn och unga än tidigare generationer. Därför är det angeläget att införa livskunskap i skolan och därmed ta upp bland annat frågor om hur man ska hantera relationer och prestationskrav.
mot · GZ02Ub234 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga körkortsutbildningslån för ungdomar. Ungdomsarbetslösheten i är hög och unga har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Därför behövs flera åtgärder för att öka möjligheterna för unga människor att komma in på arbetsmarknaden samt att kunna starta eget företag och bli självförsörjande. En viktig faktor för att få jobb och kunna starta eget är att ha körkort. har inte alla ungdomar tillräckligt med pengar för att kunna bekosta en dyr körkortsutbildning. Har man inget arbete eller studerar är det svårt att få lån från banken för att finansiera sitt körkort. Det är därför angeläget att förbättra möjligheterna för unga att finansiera sin körkortsutbildning. Ett sätt att lösa detta problem på kan göras genom att erbjuda körkortsutbildningslån från CSN för ungdomar mellan . Det leder till att unga arbetslösa eller studenter kan planera sin körkortsutbildning i egen takt, utan att anstränga familjens ekonomi, eller undvika avhopp från körkortsutbildningen endast på grund av ekonomiska skäl. Körkortsutbildningslån från CSN förbättrar ungas villkor på arbetsmarknaden, då de får bättre möjligheter att starta eget och hitta en anställning. Genom att inneha körkort höjs unga människors kompetens och därmed möjligheterna att hitta jobb. Därtill ger ett körkort färdighet till en internationell yrkesutbildning som ger möjligheter till arbete eller egenföretagande inom exempelvis många transportyrken som post- och budbil, taxi, hemtjänst, städfirma, buss, lastbil etc. Likaså ökar chanserna att hitta jobb på arbetsplatser på pendlingsavstånd, samt arbeten med oregelbundna arbetstider. Förutom den kompetenshöjande faktorn för unga skulle efterfrågan vid körskolorna öka och då skapa extra sysselsättning för instruktörer och körskolepersonal. Att ha ett körkort är en klart merithöjande faktor för unga som söker jobb eller vill starta eget. Det medför bättre rörlighet och ökar de sociala kontakterna. Sociala nätverk är ett effektivt sätt att bli rekryterad och det finns ett klart samband mellan körkortsutbildning och möjligheterna att få en anställning. Alla unga ska ha möjlighet att ta körkort oberoende av sin egen eller föräldrarnas ekonomi. Regeringen bör med dessa anledningar se över möjligheterna att bevilja körkortsutbildningslån för unga genom CSN.
mot · GZ02Ub235 · 2011-09-28 00:00:00 — Likvärdig skola för ensamkommande flyktingungdomar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om likvärdig skola för ensamkommande flyktingungdomar. Ensamkommande flyktingungdomar kommer till i varierande åldrar. En del är så pass unga som . Under sin första period i genomgår samtliga ungdomar, precis som övriga flyktingar, en asylsökandeprocess där det avgörs om de ska få stanna i eller inte. Många ungdomar får asyl, men inte alla. Redan under asylsökandeprocessen ska dessa ungdomar gå i skola, vilket är viktigt eftersom en del är analfabeter eller har gått i skola kombinerat med att arbeta för familjens försörjning. Ungdomar som söker asyl har precis som alla undra ungdomar ett behov av utbildning. Enligt skollagen har alla barn i rätt till utbildning och stöd utifrån sina behov. I skiljer vi på grundskola och gymnasium. De ungdomar som söker asyl och har uppnått inleder oftast sin gymnasieutbildning med ett introduktionsår. Fokus under introduktionsåret ligger på ämnet svenska och är betygsgrundande. När det gäller svenskundervisningen sker detta med brett innehåll och inkluderar litteratur och diskussioner som berör andra ämnen, men eleverna kan dock få betyg i något annat ämne än svenska. Konsekvensen av detta upplägg blir att de elever som har svårigheter med att ta till sig svenska riskerar att inte heller ta till sig andra ämnen, exempelvis naturvetenskapliga ämnen. är i behov av arbetskraft och som ett led i detta är det viktigt att ge dagens ungdomar möjlighet till utbildning. har dock en väldigt liten arbetsmarknad för personer utan någon som helst utbildning, vilket gör att till exempel ensamkommande flyktingungdomar får svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Detta medför i sin tur svårighet för dessa ungdomar att skaffa sig ett eget boende, och än värre de riskerar att hamna i ett utanförskap i form av bristande förankring i samhället. Svårigheten att etablera sociala kontakter kan bli kännbar när andra jämnåriga arbetar eller studerar. Skolinspektionen har följt upp utbildningen som ges till bland annat ensamkommande flyktingungdomar och konstaterar att utbildningen på vissa håll fungerar väldigt bra, medan den på andra platser fungerar dåligt. Det som behövs är löpande uppföljning från kommunernas sida för att avläsa hur undervisningen fungerar, i kombination med att kommunen tillser att undervisningen når fram till de ungdomar som är i behov av denna. Skolinspektionen bör dessutom fortsätta att utvärdera utbildningen och göra det möjligt att jämföra hur kommunerna lyckas genomföra denna. Detta i syfte att utbildningen för flyktingar skall hålla en kvalitet som är i nivå med övrig gymnasieutbildning och möjliggöra att studierna leder till betyg i fler ämnen än svenska.
mot · GZ02Ub236 · 2011-09-23 00:00:00 — Utbildning i kost- och näringslära tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om adekvat utbildning i kost- och näringslära för dem som arbetar med att servera och laga mat. Svenskar tenderar att bli alltmer överviktiga. Undersökningar görs och larmrapporter visar att den negativa utvecklingen bara fortsätter. som många blir överviktiga är många gamla inom äldreomsorgen undernärda. Många människor i vårt samhälle är till stor del beroende av mat som tillagas och serveras av andra. En viktig del för att komma till rätta med problem som ökande barnfetma eller undernärda äldre är att de som på något vis arbetar med att servera och laga mat till andra får adekvat utbildning i kost- och näringslära. Kost- och näringslära är för lärare och förskollärare en betydelsefull del i deras utbildning; lika betydelsefullt borde det vara för vårdbiträden och undersköterskor i deras utbildning att få den kunskap som behövs. Samma sak gäller de som går hotell- och restaurangprogram i gymnasiet där undervisningen i kostlära är bristfällig. Kost- och näringslära ska ingå i utbildningen till dessa yrken detta för att förebygga fetma och undernäring samt även för att utbilda personalen så att den får kunskap om allergier och andra kostavvikelser.
mot · GZ02Ub237 · 2011-09-27 00:00:00 — Demens- och äldrevård i läkarutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av utbildning i demens- och äldrevård i läkarutbildningen. Den demografiska utvecklingen i visar att den äldre befolkningen inom en kort framtid kommer att bli en större grupp än den är och även större än övriga åldersgrupper i den delen av landet. Det är därför angeläget att vi redan nu ser till att de personer som kommer att vårda de framtida äldre medborgarna kommer att få en utbildning som ger tillräckligt med stöd för denna vård. Det är viktigt att våra äldre får känna en trygghet i att det finns kompetens inom vården för att möta just deras problem. Därför bör behovet av utbildning i demens- och äldrevård i läkarutbildningen ses över. Utvecklingen av läkarutbildningen, liksom forskning om äldre och deras vårdbehov, kan med fördel förläggas till .
mot · GZ02Ub238 · 2011-09-27 00:00:00 — Döva föräldrar med hörande barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kunskaper i teckenspråk hos personalen i för- och grundskola. I hela landet finns det familjer med föräldrar som är döva eller hörselskadade och som har hörande barn. För dessa föräldrar är en vardaglig kontakt med personalen på barnets skola eller förskola mycket begränsad om inte personalen kan teckenspråk. Kontakten begränsas kanske till föräldramöten eller utvecklingssamtal eftersom det då finns möjlighet att beställa en teckenspråkstolk. Det är inte tillfredsställande att icke hörande föräldrar inte ska kunna ta aktiv del i sitt barns vardag på skolan eller förskolan. En kontakt med skola eller förskola är nödvändig för varje förälder. Det är oftast mycket som behöver dryftas när man lämnar eller hämtar sitt barn på förskolan eller i skolan. erbjuds teckenspråksutbildningen endast vid . För att förenkla kontakten med skolan och förskolan för dessa familjer behöver fler i personalen på förskolan och i över hela landet kunna teckenspråk. Vi anser att möjligheten för förskollärar- och lärarstuderande att läsa teckenspråk som tillval i studierna bör stärkas så att alla i dessa studerandegrupper, oavsett lärosäte, kan ta del av en teckenspråksutbildning på relevant nivå. Detta kan ske i form av distansutbildning, om utbildningen ska hålla akademisk nivå, eller i form av samarbete med icke-akademiska utbildningsanordnare.
mot · GZ02Ub239 · 2011-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reglerna för inackorderingsstöd. Många ungdomar måste flytta hemifrån för att få gå den utbildning som de önskar. Alla kommuner har inte den gymnasieutbildning som intresserar honom eller henne och måste därför lämna sin hemkommun. Det innebär extra kostnader för den det drabbar i form av resor och inackordering. är det olika regler beroende på om eleven väljer att gå en utbildning i en skola eller i en friskola. Om eleven går på en gymnasieskola långt från hemorten är det den egna hemkommunen som fastställer inackorderingsstödet, med en på central nivå beslutad lägstanivå. Elever som går på en friskola får sitt stöd från CSN som bedömer storleken på bidraget utifrån avståndet från elevens hemort till utbildningsorten. Dessa regler bör ses över eftersom de skapar en ojämlikhet och en orättvis situation mellan elever som väljer att bedriva sina gymnasiestudier på annan ort. De bör utformas så att lika regler gäller oavsett vilken gymnasieutbildning man går och var.
mot · GZ02Ub240 · 2011-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vuxenutbildning. Det är svårt för många att komma in på arbetsmarknaden . Orsakerna till detta är i många fall en otillräcklig utbildning i förhållande till den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. Regeringens försämringar för vuxna som behöver vidareutbilda sig slår hårt mot dem som behöver göra ett nytt yrkesval under sin livstid. Arbetsmarknadsåtgärderna har kraftigt skurits ned, vilket får stora konsekvenser för både ungdomar och vuxna. Vi måste tvärtom satsa mer på vuxenutbildning, delvis för dem som saknar gymnasiekompetens, men det finns även ett stort behov av eftergymnasial yrkesutbildning med hög kvalitet. Det är angeläget att via kvalificerad yrkesutbildning, KY, och annan vuxenutbildning tillgodose det behov av arbetskraft som finns. Det gäller både för att vi ska lösa de mest akuta behoven och för att vi ska vara väl rustade för en framtida arbetsmarknad i hela landet. En annan viktig men bortglömd aspekt när det gäller kvalificerad yrkesutbildning är att vissa utbildningar, t ex hantverksutbildningar, ofta leder till eget företagande. Det är då felaktigt att vid prövning endast ta hänsyn till om Arbetsförmedlingen anser att det finns behov av den typen av arbetskraft. Staten bör initiera en översyn gällande behovet av vuxenutbildning och då speciellt kvalificerad yrkesutbildning i syfte att tillgodose behovet av en välutbildad arbetskraft .
mot · GZ02Ub242 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att på försök förlägga en högskola för långsamt lärande till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utbilda fler som kan vara med och stötta och vårda kulturarvet.1 1 Yrkande 2 hänvisat till KrU. har i samarbete med arbetat med att ta fram en helt ny studiemöjlighet för begåvningshandikappade med syftet att ge dessa människor möjlighet att utveckla sina specialkompetenser ytterligare ett steg. Utbildningarna kommer i huvudsak att vara inom områdena trädgård och byggnadsvård, och har varit mycket positiv för eleverna, där deras självförtroende växer i takt med deras ökade kunnande som de får möjlighet till ett bra och intressant jobb . Men är än så länge ensamt om denna idé med en utbildning som innebär ett helt nytt sätt att arbeta med dessa studenter. Detta bör utvecklas ytterligare så att fler begåvningshandikappade ges möjlighet att utveckla sina praktiska färdigheter till högsta möjliga nivå. En försöksverksamhet i kan bidra till att utvärdera detta, och om verksamheten anses lyckad bör fler högskolor för långsamt lärande därefter startas. Det bör därför göras en översyn av möjligheten att inrätta en högskola för långsamt lärande i . Inte minst är frågan nu mer än någonsin aktuell om hur vi ska klara av att sköta om vårt kulturarv både inom trädgård och byggnadsvård. Med rätt utbildning och erfarenhet kan många handikappade människor klara delar av dess skötsel och vård. Det är därför angeläget att möjligheten att utbilda fler som kan vara med och stötta och vårda kulturarvet ses över.
mot · GZ02Ub244 · 2011-09-28 00:00:00 — Livslångt lärande i en kunskapsbaserad ekonomi tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten ska spela en aktiv roll för att stödja kortutbildade i arbetslivets strukturomvandling, t.ex. genom ett nytt kunskapslyft. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ett ständigt pågående livslångt lärande. Tillväxt kräver kompetent personal. När varselsamordnarna under finanskrisen samlades på för att redovisa vilka åtgärder som behövde sättas in från varje region för att motverka finanskrisen var budskapet från samtliga regioner ingen tillväxt utan kompetent personal. är det stora problemet på arbetsmarknaden att arbetskraften inte har den kompetens som efterfrågas. Det rör sig om en missmatchning av resurser. Därför är en av de viktigaste insatserna vi kan göra för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och stärka de enskilda arbetssökande ett kunskapslyft. Individens kunskap och erfarenhet värderas allt tyngre. Kompetensutveckling, utbildning och fortbildning behövs både för arbetslösa och för dem i jobb. Det ska vara möjligt att skola om sig inom det ordinarie utbildningssystemet, spetsutbildningar, ledarskapsutbildningar, specialistutbildningar och masterutbildningar på högskolan. Det krävs både praktiska och akademiska utbildningsvägar för dem som har studerat, för dem som vill vidareutbilda sig och för dem som aldrig kommit in på arbetsmarknaden. Trots insatser över åren för att öppna högskolan för personer från hem utan utbildningsbakgrund finns alltjämt en stor social snedrekrytering av de studerande på lärarlinjen och av de studerande på forskarutbildning har föräldrar med högre utbildning. ska konkurrera med välutbildad arbetskraft, bra innovationsklimat, öppenhet för nya idéer, förmåga att ställa om produktionen. Politiska vägval skapar möjligheter för människor. Fördelningspolitik har historiskt sett skapat möjligheter, laglig rätt för studier, särskilt studiestöd för vuxna, statsbidrag för uppsökande rekryteringsverksamhet med mera. EU-siffror visar att 2020 har högutbildades arbetstillfällen ökat med 16 miljoner och lågutbildades minskat med 12 miljoner. Det visar att om vi ska fortsätta vara en konkurrenskraftig ekonomi krävs utbildningsinsatser.
mot · GZ02Ub245 · 2011-09-26 00:00:00 — Överklagandemöjligheter vid antagning till forskarutbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om överklagandemöjligheter vid antagning till forskarutbildning. I högskoleförordningen (1993:100, 12 kap. 2 §) regleras vilka beslut som kan överklagas till . Bland dessa återfinns anställningar, utom anställning som doktorand, och beslut om behörighetskrav på grundutbildning och avancerad utbildning. För antagning, behörighetskrav och anställning på forskarutbildningen finns dock inga överklagandemöjligheter alls. Det innebär att den som nekats antagning till forskarutbildning inte kan överklaga detta beslut. Naturligtvis bör det vara möjligt att överklaga ett avslag på en antagning till forskarutbildning och en doktorandtjänst, på samma sätt som det är i andra sammanhang. Lämpligen bör ett sådant överklagande göras till .
mot · GZ02Ub247 · 2011-09-29 00:00:00 — Utbildningsbehov för att hantera skogsråvaror tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av utbildning i att hantera skogsråvaror. finns det ett stort behov av att utbilda fler människor i vad undermålig gallring och röjning av våra skogar innebär. Det finns flera inom skogs- och träindustrin, bland annat fackliga organisationer, som har framhållit att ca skog är i akut behov av röjning för att önskvärd kvalitet på skogsbeståndet skall kunna uppnås. Svensk skogs- och träindustri har en lång tradition att hantera skogsråvara från rot till färdiga produkter. Det är viktigt att få fram erforderlig mängd råvara av god kvalitet liksom att inte allt för mycket av vidareförädlad trävara kommer till genom import. ledande roll inom området riskerar att gå förlorad. En viktig förutsättning för att klara utmaningarna är att stärka utbildningarna inom skogs- och träindustri. Regeringen bör därför överväga ytterligare insatser för att höja kompetensen när det gäller bland annat ny bearbetningsteknik och viktig produktutveckling.