mot · GZ02Fi241 · 2011-10-05 00:00:00 — föreslår en riktad satsning på utveckling av den svenska skolan som skapar förutsättningar för lärares kompetens-, yrkes-, och löneutveckling. En långsiktigt fungerande satsning måste innefatta stat och kommun i samverkan. Staten har med sina myndigheter goda förutsättningar att göra kvalitetssatsningar och organisationsförändringar samt att följa upp skolornas och huvudmännens utveckling. Det finns stora skillnader mellan individuella lärares arbete, deras förmåga att skapa ett bra arbetsklimat i klassrummet och de metoder de använder i undervisningen. misslyckas med att garantera alla barn rätten till en likvärdig och kvalitativ utbildning. Det vill vi ändra på. Särskilt duktiga lärare som kan och vill ta ett större ansvar för skolutvecklingen kan jämna ut de skillnader som uppstår mellan klassrum eller mellan skolor i samma kommun eller region. Kommunerna har bäst förutsättningar att skräddarsy insatser efter de lokala behoven och fördela medel till de lärare som presterar och bidrar extra till skolans utveckling. Stat och kommun har olika styrverktyg för skolan och dessa används bäst när de kompletterar varandra. Vi vill kvalitetssäkra skolans utveckling genom satsningar på den nya organisationen och det pedagogiska ledarskapet. vill satsa sammanlagt på att utveckla nya karriärmöjligheter för lärare och för att lärare ska få den kompetensutveckling som krävs för att eleverna i skolan ska garanteras utbildning av högsta kvalitet. Kompetenssatsningen kommer att visa sig genom förbättrad kvalitet i elevers utbildning, ett långsiktigt lärande och hållbara kunskaper. Satsningen innebär också att lärare under sin vidareutbildning inte ska behöva gå ned i lön. Det är inte rimligt att lärare som är villiga att satsa av sin tid och kompetens för att utveckla skolan ska straffas med lägre lön . För att kunna få del av utvecklingsprogrammet ska huvudmän eller kommuner ingå lokala avtal med berörda parter som säkrar att löneutvecklingen följer den karriär- och kompetensutveckling som erbjuds. På så sätt tar kommunerna en del av ansvaret för att karriär, kompetens och lön följs åt inom läraryrket och skolan. Vi anser att det är fullt rimligt att lärare som investerar tid och kraft i sin egen och skolans utveckling och tar ett större ansvar för detta belönas med en högre lön. 5.1.2Ta tillvara elevernas språkresurser Till invandrar människor från en rad olika länder. De bär alla med sig en rad olika erfarenheter och kunskaper som vi behöver för att fortsätta att utveckla vårt samhälle. Bland annat har de med sig sina språkkunskaper. ser det som en enorm resurs som vi vill ta tillvara. Att uppvärdera människors modersmål och belöna det på samma sätt som kunskaper i andra språk kan stärka självbilden och självkänslan hos en stor grupp unga i . Det är också ett effektivt sätt att underlätta lärandet generellt för elever med ett annat modersmål än svenska. Vi vill likställa studier i modersmålet med studier i moderna språk. Inom skolan vill vi se fler försök med ämnesundervisning på modersmål. Till denna satsning anslår vi . 5.2Satsningar för bättre kvalitet i högskolan För att ska vara fortsatt konkurrenskraftigt krävs ett utbildningssystem av hög kvalitet. Antalet utbildningsplatser i den svenska högskolan har ökat kraftigt . Det är en nödvändig framtidsinvestering för ett som bygger på och konkurrerar med kunskap. Tyvärr har utbildningarnas kvalitet inte följt med den kraftiga utbyggnaden av antalet utbildningsplatser. Vi vill satsa på en ökad kvalitet i utbildningen genom mer lärarledd undervisningstid och en bättre matchning mellan högskolan och arbetsmarknaden. 5.2.1Satsning på minst tio timmars lärarledd tid i högskolan siktar på att alla heltidsstudenter på högskolor och universitet ska ha haft i genomsnitt minst lärarledd undervisningstid , oavsett utbildningsprogram eller ämne. Genom att vi satsar på fler lärarledda timmar stärks kvaliteten inom den högre utbildningen. Satsningen sätter fokus på kvalitet och möter både studenternas och arbetslivets efterfrågan på kompetens. avsätter utöver regeringen för ökad kvalitet på högskolan med start från . De avsatta medlen ska användas till att lyfta de utbildningar som har minst lärarledd tid. Det handlar framförallt om utbildningar i humaniora, samhällsvetenskap och juridik. 5.2.2Studenternas övergång mellan studier och arbete vill ge fler högskolestudenter kontakt med arbetslivet redan under utbildningen eller efter examen. Att hitta det första jobbet som matchar utbildningen kan ofta vara problematiskt även för den som har en färdig högskoleutbildning. Många studenter saknar kontaktnät och vägar ut i arbetslivet. Det kan leda till att man blir kvar i enklare servicejobb trots att man har en examen från högskolan. Vi vill underlätta övergången mellan skola och arbetsliv och skapa förutsättningar för att det första viktiga jobbet blir en bra start på ett fortsatt yrkesliv. vill förbättra lärosätenas stöd till studenterna för att hitta en väg ut på arbetsmarknaden. Det kan handla om att ordna praktik, hitta samarbeten kring examensarbeten eller på annat sätt förmedla kontakter mellan studenter och arbetsgivare. Uppgiften är särskilt viktig för studenter från studieovana hem, som ofta saknar egna kontakter med arbetsgivare och kunskap kring akademikers arbetsmarknad. Vi vill därför inrätta karriärcentrum vid universitet och högskolor. Till detta anslår vi . Många studenter som vill göra praktik får inte möjlighet att göra det eftersom deras lärosäten inte erbjuder den möjligheten. vill skapa möjlighet för fler studenter att få värdefull arbetslivserfarenhet och föreslår därför en försöksverksamhet med praktik. vill också satsa på att stimulera högskolorna att erbjuda fler studenter praktik . Praktiken ska kunna sökas som en högskolekurs och poängen ska kunna tillgodoräknas i examen. 5.2.3Bättre ekonomiska villkor för studenter är internationellt sett ett av de mest förmånliga länderna att studera i. Men trots det är det svårt att leva på studiemedlet. Svenska studenter är i jämförelse högt skuldsatta när de tar ut sin examen. Heltidsstuderande ska inte vara tvungna att jobba vid sidan om sina studier för att få sin vardagsekonomi att gå ihop. Det riskerar att gå ut över studieresultatet och förlänga studietiden. För att möjliggöra för fler att studera på heltid och för att skapa en mer rimlig försörjning för studenter vill höja studiemedlet genom bidragsdelen. Vi föreslår en höjning om . Personer med barn ska också ha ekonomisk möjlighet att studera. Därför höjer vi tilläggsbidraget för studenter med barn med för första och andra barnet samt från tredje barnet. 5.2.4Slopa studieavgiften för utländska studenter vill slopa studieavgifterna till universitet och högskolor för utländska studenter. Införandet av höga avgifter har markant minskat antalet studenter som kommer till . Detta är mycket olyckligt för bilden av i världen och för vårt kontaktnät med omvärlden. Den impuls som kommer till svenska högskolor genom internationella studenter är också viktig för en hög kvalitetsnivå i utbildningen. Vi satsar för att välkomna utländska studenter utan avgifter. 6Ansvar för en grön modernisering av samhället vill att genomför en modernisering av samhället som kraftigt minskar utsläppen av växthusgaser och minskar utarmningen av ekosystem. För innebär det stora klimatinvesteringar som ger utveckling och en möjlighet att skapa välfärd, jobb och en hållbar ekonomi. Det är en väg bort från en kortsiktig ekonomi som förbrukar och förstör till en positiv ekonomisk utveckling inte bara på kort sikt utan för många generationer framåt. Det är politikens ansvar att peka ut riktningen. Vi vill bjuda in fler människor att delta i utvecklingen av ett hållbart samhälle genom att göra det enkelt och lönsamt att leva miljövänligt. Vi föreslår investeringar i infrastruktur, bostäder och förnybar energi som underlättar för människor och företag att göra klimatsmarta val, som nya jobb skapas. Villkoren för den som vill producera sin egen el måste förbättras och fastighetsägare och småhusägare bör uppmuntras att energieffektivisera genom ett utvidgat och klimatanpassat ROT-avdrag. vill satsa på ökad produktion och distribution av biogas så att fler kan köra biogasbil. ska också ta sitt ansvar globalt och göra det möjligt också för fattiga länder att utvecklas utan att öka klimatförändringen. Vi vill investera brett för att ska nå sina miljömål, med särskilt fokus på levande skogar och hav samt minskad spridning av miljögifter. I denna budgetmotion föreslår vi ett brett paket för en modernisering och grön omställning av . Vi satsar totalt under på klimatåtgärder såväl i som utomlands, förnybar energi och energieffektivisering, moderna och snabba transporter samt åtgärder för att öka den biologiska mångfalden, minska miljögifterna och skapa ett mer hållbart jordbruk. I tabellen nedan summeras dessa satsningar. satsningar på en grön omställning () Satsningar på förnybar energi och klimat Moderna, snabba och hållbara transporter Biologisk mångfald och naturvård Ett hållbart jordbruk och välmående djur 6.1Hundra procent förnybar energi till 2030 Miljö- och klimatfrågorna hänger intimt samman med hur vi producerar energi. Globalt orsakas mer än hälften av den människoskapade klimatförändringen av el- och värmeproduktion i industrier, kraftverk, bostäder och transporter. I är andelen ungefär en tredjedel. Även kärnkraften är förknippad med miljöproblem även om dess klimatpåverkan är mindre. Dessutom kännetecknas kärnkraften av stor osäkerhet i driften. Den mest uppmärksammade är naturligtvis risken för härdsmälta och andra läckage av radioaktivitet, men alla delar av kärnkraften är osäker. Ingen vet vad nya reaktorer skulle kosta, bara att det blir dyrare än vindkraft. Ingen vet hur det tar att bygga bara att det tar . Inget vet hur avfallet ska förvaras eller behandlas, ingen vet hur länge bränslet räcker, hur högt elpriset blir, när och var nästa härdsmälta inträffar, hur reaktorer ska skyddas mot terrorattacker, hur opinionen svänger eller vilket politiskt stöd kärnkraften har . Det enda säkra med kärnkraften är att den inte behövs. Allt fler, både i och internationellt, ser nu möjligheten i ett energisystem som är helt baserat på förnybara energikällor. har möjligheten att skapa ett sådant system undersökts av många aktörer. Den mest genomgripande analysen har gjorts av IPCC och presenterades . Den drar slutsatsen att det tekniskt och ekonomiskt går att tillfredsställa av världens energibehov med förnybara energikällor, trots en ökande befolkning och en växande energianvändning i fattiga länder. är ett av de länder som har lättast att göra omställningen till förnybar energi med vår vattenkraft, våra stora skogar och våra goda vindlägen. Med framtidsinriktade energipolitik är det möjligt att klara energiförsörjningen helt utan fossila bränslen och kärnkraft och ändå ha en elförsörjning i balans. ökar möjligheten att nå klimatmålen. åtgärder har två givna huvudlinjer. För det första måste vi använda energin betydligt smartare än vad som sker i . För det andra måste produktionen av förnybar energi öka. har goda möjligheter att effektivisera energianvändningen inom såväl industrin som fastighets- och bostadssektorn. Förutsättningarna att minska användningen både snabbt och lönsamt är stora. pekar på att den årliga energianvändningen i kan minska med (TWh)30 på bara och att hela minskningen kan göras med lönsamhet för den enskilde och för samhället redan på kort sikt.31 Vi behöver smartare hus, effektivare transportsystem, moderna tillverkningsprocesser och genomtänkt uppvärmning. Vid en internationell jämförelse har unikt goda förutsättningar för ett energisystem helt baserat på förnybara energikällor. Vi har redan ett stort försprång genom den utbyggda vattenkraften och bioenergin, som tillsammans gör att nära hälften av energin redan kommer från förnybara energikällor. Vi har också goda möjligheter att få fram mer förnybar energi genom stor tillgång på biomassa och goda vindlägen. Vidare har vi mycket stora möjligheter att använda energin smartare så att den räcker längre. Kartläggningar av den svenska situationen visar att kan ha ett helt förnybart energisystem . anser att bör välja den vägen. Vårt mål är att skapa ett helt förnybart energisystem . 6.1.1Regeringens politik leder åt fel håll vänder sig mot den föråldrade energipolitik som drivs av regeringen. De förslag som läggs leder oss åt fel håll. Beslutet att tillåta nya kärnreaktorer skapar osäkerhet om inriktningen av den svenska energipolitiken och hämmar långsiktiga investeringar i grön energiteknik. Regeringen minskar dessutom stöden till effektivare energianvändning, liksom anslagen till utbyggnad av förnybar energi. Ryckigheten skapar osäkerhet på marknaden och gör att utvecklingen bromsas även om utbyggnaden av vindenergi nu går framåt sjunker utbyggnadstakten av förnybar energi totalt sett i Sverige.32 Med energipolitik kan vi vända utvecklingen och snabbt bygga upp ett förnybart energisystem. kan vi fasa ut både de fossila bränslena och kärnkraften helt och ändå klara den svenska elförsörjningen. Tvärtom ökar energisäkerheten när vi övergår från importerat uran och kol till förnybar energi. 6.1.2Åtgärder för minskad energianvändning vill genomföra en rad nya åtgärder för att minska energislöseriet. Energi- och koldioxidskatter är bärande delar av denna strategi, liksom våra stöd till energieffektivisering i bostäder och fastigheter. vill satsa totalt under på att ge människor och företag större möjlighet att använda energin klokt och att minska sin energianvändning. Att minska bostäders och fastigheters energianvändning ger vinster för såväl miljön som plånboken. Att pressa ned energianvändningen är också ett sätt för villaägaren, bostadsrättsföreningen eller fastighetsförvaltaren att minska sin känslighet för höga elpriser. Användningen av energi i bostäder och lokaler motsvarar av totala energianvändning. Särskilt angeläget är det att renovera och effektivisera de stora bostadsområden som byggdes , de så kallade miljonprogrammen. Husen är ofta energislukande och erfarenheter visar att användningen kan halveras eller minskas ännu mer genom ganska enkla åtgärder. föreslår ett utvidgat och energismart ROT-avdrag. Detta ROT-avdrag omfattar ägare av flerfamiljshus liksom småhus, och inriktas på energieffektiviseringsåtgärder. Vi satsar mer än regeringen så att det totala ROT-avdraget uppgår till . föreslår följande förändringar i det befintliga ROT-avdraget: Av de och person som ROT-avdraget utgörs av får max avse den tidigare definitionen av ROT-insatser. Om insatserna istället är energibesparande kan hela maxbeloppet på användas. Då gäller dessutom avdraget även halva kostnaden för byggnadsmaterialet. ROT-avdraget för ägare av flerfamiljshus utformas som det energismarta ROT-avdraget för privatägda bostäder, det vill säga kopplas till energieffektiviseringsåtgärder och utgörs av skattereduktion för halva arbets- och materialkostnaden med högst per lägenhet. Vi är medvetna om att det finns skattetekniska skillnader mellan dessa olika juridiska personer. Avsikten är att stimulansen för energieffektiviseringen ska bli lika stor oavsett vem som äger fastigheten. vill också öka stödet till landets energirådgivare som har en central roll i det framtida arbetet med att minska energianvändningen samt ge företag en skattereduktion om de höjer sin energieffektivitet. 6.1.3Åtgärder för ökad produktion av förnybar energi vill stimulera till satsningar på förnybar energi som underlättar för människor och företag att göra klimatsmarta val, som det skapar många nya jobb. Vi vill behålla eller öka stöden inom flera av de områden där regeringen nu skär ner och fasar ut. För att öka takten i utbyggnaden av förnybar energi anslår vi sammanlagt . vill att alla ska kunna bli elproducenter. Vi är övertygade om att människor och företag som ges större makt över sin energisituation vill minska sin energianvändning och utvinna egen energi från solpaneler, små vindsnurror eller andra förnybara energikällor. Därför vill vi göra det möjligt för människor att dra av sin egen elproduktion från den el de köper från nätet, så kallad nettodebitering. Vi vill också stödja människor som vill byta ut direktverkande elvärme mot fjärrvärme eller förnybara energikällor. Till skillnad från regeringen satsar vi på utbyggnad av solenergi och vindkraftsplanering. Utöver dessa åtgärder vill vi uppmuntra utvecklingen av ny energiteknik genom att ställa upp med statligt utvecklingskapital och öka stödet till offentlig upphandling. Vidare vill vi göra en nystart för klimatinvesteringsprogrammet; denna satsning beskrivs närmare i avsnittet Minska utsläppen från vägtrafiken. 6.2Moderna, snabba och hållbara transporter vill skapa ett modernt, snabbt och hållbart transportsystem. Det svenska transportsystemet är starkt beroende av fossila bränslen och transporterna svarar för nästan en tredjedel av klimatpåverkan. Inom transportsystemet står vägtrafiken för av utsläppen, vilket kan jämföras med tågtransporterna som endast står för av utsläppen.33 Den snabbt ökande trafiken, framför allt lastbilstrafiken, gör att utsläppen från vägtrafiken inte minskar trots effektivare motorer och ökad andel biobränslen.34 Regeringens politik visar att vackra ord inte är tillräckligt för att klara förnyelsen av transportsektorn. Att utsläppen från transporterna fortsätter att öka är en tydlig indikation på detta. För att minska trafikens klimatpåverkan utan att begränsa människors möjligheter att resa behövs en sammanhållen politik. har en bred strategi för att modernisera transportsystemet. Det handlar om att utveckla samhällsplaneringen för att minska transportbehovet, att öka kollektivtrafikens andel av persontransporterna, att föra över godstrafik till järnvägen, att minska utsläppen från bilar och att minska flygresandet. 6.2.1Satsa på järnväg och kollektivtrafik I ett modernt välfärdssamhälle som ska resenärer och företag kunna lita på att järnvägen fungerar året om. De senaste årens tågkaos vittnar om att så inte är fallet. Förseningarna bara kostade samhället bara i förlorad arbetstid, kostnaderna för industrin oräknade.35 har persontrafiken på järnväg mer än fördubblats. Motsvarande ökning för godstrafiken är mellan . Detta är ett av skälen till att det blivit stora kapacitetsproblem på järnvägsnätet. är det viktigt att framhålla att vägtrafiken har ökat ännu mer och tagit marknadsandelar av järnvägen . Utökad och modernare kollektivtrafik i tätorter är viktigt för att fler ska kunna resa klimatsmart och förbättrar miljön i städerna. målsättning är att vända den negativa trenden och fördubbla andelen resande med kollektivtrafik samt att öka andelen godstransporter på järnväg väsentligt. För att klara det måste vi öka satsningarna på järnvägsunderhållet kraftigt för att avhjälpa de akuta problemen och för att skapa bättre förutsättningar för en robust tågtrafik framöver. För att skapa en attraktiv tågtrafik på vill vi också göra stora investeringar i ny kapacitet både i form av ökad kapacitet på befintliga banor och satsningar på nya sträckningar och höghastighetsbanor. Totalt satsar vi 20122014 och . Förslaget innehåller satsningar inom tre områden: Ökat underhåll, åtgärdade flaskhalsar och upprustningar. Öka underhållet , i nivå med de summor som efterfrågat. Kapacitetshöjande åtgärder för de mest akuta flaskhalsar som identifierat. Upprustning av ett antal prioriterade sträckor runt om i landet, inklusive så kallade lågtrafikerade banor. Investeringar i nya spår och höghastighetståg. De två första sträckorna för höghastighetståg mellan och (Götalandsbanan och Ostlänken) börjar byggas . Satsning på Norrbotniabanan. Medfinansiering av spårväg. Statlig medfinansiering av satsningar på spårvägar i städer, exempelvis , , , , , och . vill införa en lastbilsskatt. En sådan skatt låter den tunga vägtrafiken betala de kostnader som inte täcks in av koldioxidskatten, i form av till exempel vägslitage, olyckor och buller. minskas den snedvridning i konkurrens som finns mellan transporter på järnväg och väg . Skatten bör utgå med i genomsnitt per mil och differentieras på ett sätt som gör att den är lägre i områden där möjligheter till båt- eller järnvägstransporter saknas. Detta gäller inte minst skogsindustrins timmertransporter. Ett tiotal länder i har infört en avståndsbaserad avgift för tunga fordon och EU förespråkar en sådan i sin vitbok om trafiken i unionen. I Klimatberedningens slutrapport stod samtliga partier bakom skatten. Trots det lyser den med sin frånvaro i regeringens budgetproposition. anser att regeringens prioritering av vägar i förhållande till järnvägen i budgeten är felaktig. Därför skär vi ned på väganslaget . har visat att det finns en stor effektiviseringspotential när det gäller väghållningen.36 Vi föreslår att omprioriterar i väganslaget och satsar på åtgärder som ökar kollektivtrafikens framkomlighet och cyklingens andel av persontransporterna samt på arbete med buller, trafiksäkerhet, landskap, vatten och hållbar samhällsutveckling. Hela överskottet från trängselskatten i används till Förbifart . väntas ge upphov till 145 000 nya bilresor och därmed också till ökade utsläpp av koldioxid och luftföroreningar. För är det självklart att regeringen ska följa resultatet av den folkomröstning som hölls i och anslå överskottet till kollektivtrafik i regionen. Tänkbara projekt som arbetar för i är bland annat en tunnelbana/spårväg mellan och , spårväg Syd samt en spårlösning till och . 6.2.3Minska utsläppen från vägtrafiken För att få ner utsläppen inom den svenska vägtrafiken måste vi göra två saker. För det första måste vägtrafiken minska till förmån för spårtrafik. Det gäller såväl godstransporter som persontrafik. För det andra måste svenska bilars fossilberoende och bränsleförbrukning minska. Generella styrmedel såsom koldioxidskatt är ett samhällsekonomiskt effektivt sätt att minska utsläppen från vägtrafiken. För att koldioxidskatten ska fungera och få legitimitet krävs dock att det också finns alternativ. Det handlar om att göra bilarna effektivare, att öka produktionen av förnybara bränslen och att skynda på utbyggnaden av distributionen av förnybara bränslen. Regeringen har antagit ett mål om att fordonsflotta ska vara fossiloberoende . För som går för regeringens politik oss allt längre ifrån det målet. Nyregistreringen av bilar som drivs med förnybara drivmedel minskar dramatiskt.37 Regeringens flaggskepp supermiljöbilspremien beräknas bara omfatta 5 000 bilar. Med tanke på att det finns närmare 4,5 miljoner bilar i trafik i blir effekten knappast märkbar. Bristerna med systemet har lyfts upp av en rad tunga remissinstanser, såsom och . anser att det nu är dags att ersätta miljöbilssystemet med ett system som kan skynda på omställningen av den svenska bilparken. Systemet bygger på att bilar som släpper ut lite fossil koldioxid får en bonus som bekostas av bilar som släpper ut mycket koldioxid. Samtliga bilar som säljs i graderas enligt en skala beroende på energiåtgång och bränsle. På de klimatvärsta bilarna läggs en avgift som sedan minskar med minskad klimatpåverkan. På samma sätt får de allra koldioxidsnålaste bilarna en hög bonus, och de något mindre snåla bilarna får en mindre bonus. förskjuts skalan så att kraven skärps för att få en kontinuerlig teknikutveckling. En komponent som styr mot förnybara bränslen kan också behövas. Vi kallar detta system snålbilstrappan. Nedan finns en schematisk bild av snålbilstrappan. Systemet liknar det som redan finns i EU med en tydlig skala som anger energiåtgång för kylskåp, frysar, tvättmaskiner och spisar. Genom att bilarna märks med liknande energiklasser blir det lätt för konsumenterna att överblicka systemet, oavsett om de är privatpersoner eller företag. Eftersom inför ett annat system för att stimulera bränslesnåla bilar fasas regeringens fordonsskattebefrielse för miljöbilar ut.