mot · GY02Fi12 · 2011-05-04 00:00:00 — Det samhällsekonomiskt mest effektiva styrmedlet i klimatpolitiken är koldioxidskatten som bör användas för att minska utsläppen av koldioxid och därmed skapa möjligheter att nå klimatmålen och begränsa den globala uppvärmningen. Även andra klimat-, miljö- och energiskatter måste användas på ett klokt sätt för att internalisera andra samhällskostnader än de som orsakas av koldioxidutsläpp. Till exempel ger den tunga vägtrafiken upphov till vägslitage, olyckor, buller m.m. som inte fullt ut täcks av drivmedelsbeskattningen. En kilometerskatt på lastbilstransporter i linje med klimatberedningens förslag skulle kunna beakta dessa kostnader på ett sätt som inte skapar snedvridningar beroende på om lastbilen tankas utomlands eller i , och som i motsats till drivmedelsbeskattningen kan differentieras geografiskt utifrån olika förutsättningar. Flyget kommer att ingå i EU:s utsläppshandel. Flyget har dock, utöver koldioxidutsläpp, även annan stor klimatpåverkan. För att minska flygets klimatpåverkan skulle en åtgärd kunna vara att förändra flygets start- och landningsavgifter så att de täcker samhällskostnaderna för de klimatutsläpp, utöver koldioxid, som flyget står för. anser att ett sådant förslag bör utredas. Utöver särskilda punktskatter på miljöskadlig verksamhet finns det också anledning att se över inslag i vårt skattesystem som motverkar miljövänliga val. Uttagsbeskattningen av vindkraft är ett sådant exempel som måste få en lösning. För att motverka övervinster inom vatten- och kärnkraften, samt skapa utrymme för hållbara investeringar i förnybar energi, vill höja effektskatten på kärnkraft och fastighetsskatten på vattenkraftsanläggningar. kommer att kontinuerligt utvärdera och utveckla våra förslag till miljö- och klimatskatter i förhållande till vad som behövs för att uppnå miljö- och klimatmålen. 6.3Lägre beskattning av hållbar tjänstekonsumtion vill styra om konsumtionen till hållbara tjänster. Arbete är relativt högt beskattat i , vilket gör att det är relativt dyrt att köpa tjänster. Skillnaden mellan vad man tjänar efter skatt av en timmes arbete och hur mycket pengar det krävs för att köpa en timmes arbete kallas skattekil. Ju högre skattekil det är på arbete, desto dyrare blir det att köpa en timmes arbete från någon annan. Höga skattekilar gör att svartarbete blir mer lönsamt och att vissa arbeten har svårt att utvecklas på marknaden, trots att de efterfrågas av många människor. Bland annat som ett resultat av höga skattekilar är det ofta dyrare att låta reparera saker än att köpa nya, trots att människor kan känna att det är väldigt onödigt att slänga nästan fungerande saker. Tjänstesektorn sysselsätter av dem som jobbar inom det privata näringslivet, och en växande andel av exporten utgörs av tjänster. Att generellt sänka beskattningen på tjänster är därför vare sig möjligt eller önskvärt. Riktade sänkningar mot vissa arbetsintensiva delar av tjänstesektorn är däremot önskvärda, för att stimulera hållbar produktion och konsumtion av tjänster, för att skapa nya jobb inom tjänstesektorn och för att motverka svartarbete. Därför föreslog i valrörelsen att skulle utnyttja den möjlighet till lägre moms på vissa tjänster som skapats inom EU:s momsdirektiv46. En av de sektorer där det är möjligt att sänka momsen är restaurangsektorn. Detta förslag blev också ett rödgrönt vallöfte. Regeringen aviserar nu i vårpropositionen att den avser att genomföra sänkt restaurangmoms . stöder detta förslag, men vi vill gå längre än regeringen och föreslår därför en fortsatt momssänkning i fler sektorer. Detta skulle leda till lägre kostnader för reparationer av cyklar, skor, lädervaror, kläder och hushållslinne samt för frisörverksamhet. Genom lägre kostnader för dessa tjänster kan branscherna växa, och vi stimulerar mer hållbara konsumtionsmönster där vi i samhället reparerar mer i stället för att slänga. Även i fråga om hemtjänster, renovering och reparation av privata bostäder liksom fönsterputsning och städning går det att sänka momsen. Dessa tjänster har dock lägre beskattning genom ROT- och RUT-avdraget, som med ett samlingsnamn kallas husavdraget. RUT-tjänsterna används i stor utsträckning av äldre och av barnfamiljer. Reformen upplevs som mycket positiv av de äldre, då de kan få hjälp med städning utan att behöva gå igenom en biståndsprövning, och av barnfamiljer, då det hjälper dem till en enklare vardag. Även ROT-delen i husavdraget har haft positiva effekter och uppskattas av många människor. Subventionen av dessa ROT- och RUT- tjänster genom husavdraget är betydligt större än den nedsättning som en lägre momssats skulle innebära. hade föredragit en lösning med lägre moms även inom dessa sektorer. Detta hade gett ett enklare administrativt system och en mer rimlig subventionsgrad än dagens 50-procentiga avdragsmöjligheter. Husavdraget är dock redan genomfört, och även om konstruktionen är annorlunda än en momssänkning så är effekterna likartade. Husavdraget leder till lägre kostnader för arbetsintensiva tjänster och därmed fler nya jobb inom dessa sektorer och minskat svartarbete. anser, av de skäl som nämnts ovan, att husavdraget ska vara kvar. Däremot anser vi att regeringen misslyckats med klimat- och energistyrningen av . Vi anser att ROT-avdraget behöver göras om så att det tydligt styr mot lägre energianvändning och minskade utsläpp av koldioxid. Vi vill också utvidga stödet till att även gälla flerfamiljshus där behoven av energieffektivisering och upprustning är stora. 6.4Lägre sociala avgifter för småföretag anser att det behöver bli mer lönsamt att driva småföretag och enmansföretag och föreslår därför att arbetsgivaravgifterna respektive egenavgifterna för små företag sänks. För att stimulera forskning och utveckling i småföretag vill vi se över möjligheterna att genom skatteavdrag gynna sådana investeringar. Regeringen aviserar höjda skatter på alkohol och tobak. hade i det rödgröna samarbetet ett mycket snarlikt förslag och stöder därmed regeringens ambition i detta. Höjda skatter på tobak och alkohol dämpar konsumtionen och kommer att få positiva effekter på folkhälsan. Den statliga förvaltningen och tillsynsarbetet ska ske på ett effektivt sätt, med hög integritet och medborgarnas bästa för ögonen. vill stärka länsstyrelsernas arbete inom naturvård och miljöskydd, särskilt i fråga om miljömålsarbetet och djurskyddet. Vi vill också se över andra delar av den statliga tillsynen, i synnerhet JO:s arbete. Det finns också behov av ett stärkt statligt arbete med bostadsutveckling, såväl i tillväxtområden som i områden med svagare utveckling. vill värna de nationella minoriteterna i och förbättra skyddet för deras unika kultur och historia. Människors upplevda otrygghet i samhället ökar enligt Brottsförebyggande rådets nationella trygghetsundersökning 2010. Särskilt otrygga känner sig kvinnor och invandrade, detta trots att polisen har fått kraftigt ökade resurser . slutsats är att satsningar på fler poliser inte nödvändigtvis leder till en ökad känsla av trygghet. För att minska kriminaliteten bör man lägga större fokus på dömdas rehabilitering och stöd till ett normalt liv. Det krävs också insatser för ökad trygghet inom andra utgiftsområden än rättsväsendets. Det kan handla om åtgärder i boendemiljön och den fysiska planeringen, utökat samarbete med frivilligsektorn och ett ökat fokus på förebyggande arbete. Det handlar också om att minska de ekonomiska klyftorna i samhället. Trygghet och säkerhet handlar även om att enskilda ska känna att deras personuppgifter hanteras säkert. Den ökade övervakningen och lagringen av uppgifter om enskilda och företag leder till ökade möjligheter att sprida känsliga uppgifter, i värsta fall för helt otillåtna ändamål och till helt fel personer. ser därför ett behov av ökade satsningar på förbättrat integritetsskydd. En samlad integritetsskyddsmyndighet bestående av Datainspektionen, och olika delar från försvarsverksamheten kan vara en väg framåt. Brott som begås i hemmet är särskilt allvarliga. I dessa fall är det ofta män som slår sina kvinnliga partner eller vuxna som slår sina barn. ser ett behov av att fortsätta arbetet mot våld i nära relationer och ökat för att fokus på att stödja barn i utsatta miljöer. Brotten mot miljön och arbetsmiljön hanteras på ett splittrat sätt med ett stort antal myndigheter inblandade, vilket leder till en låg uppklarningsfrekvens. ser ett behov av förbättrad samordning och satsningar på bekämpning av dessa brott. 7.3Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Internationell samverkan handlar om frågor som gäller förhållande till, och överenskommelser med, andra stater och internationella organisationer. Målet för utgiftsområdet är att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. anser att det behövs mer moral i den svenska utrikespolitiken. Det går inte att å ena sidan sälja vapen till diktaturer och å andra sidan hindra människor som flyr undan samma diktatur från att söka en i . För är förbud mot vapenexport till diktaturer, nedrustning, fredsfrämjande och konflikthantering prioriterade frågor. Huvudsyftet med försvarspolitik är att skapa en säkrare värld. I enlighet med principer har ett ansvar för att främja internationell fred och säkerhet. anser att ska förbli militärt alliansfritt. främjar inte världsfreden genom att söka medlemskap i . anser att säkerhet måste ses i ett bredare perspektiv än enbart som ett eventuellt militärt hot mot vårt land. De hot som och våra grannländer står inför är svåra att förutsäga, och de är gränslösa och komplexa till sin natur. De behöver i första hand inte vara av militär natur utan kan handla om miljö- och klimatkatastrofer i olika former, grov brottslighet och terrorism. Hoten kan också vara IT-relaterade i form av cyberattacker. måste stå bättre rustat för den typen av hotbilder. I försvarsmakten används alltför mycket pengar till fel verksamhet. Den nya personalförsörjningsreformen är underfinansierad och baserad på glädjekalkyler. vill Försvarsmakten lägga stora resurser på nyanskaffning och vidmakthållande av nya moderna vapensystem såsom nya E/F och , trots att de kan ifrågasättas utifrån dagens hotbild. anser inte att denna prioritering är rimlig. vill minska försvarets anslag och omfördela resurserna så att de på ett bättre sätt används till att stärka säkerheten i ett bredare perspektiv och utifrån den utvidgade hotbild som vi beskriver ovan. 7.5Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Solidaritet med världens alla människor är en av grundstenarna i ideologi. Vi är starkt medvetna om att jordens resurser är ändliga och dessutom mycket ojämnt fördelade mellan länder och människor. Vi arbetar för en global utjämning av dessa resurser. Stora ekonomiska klyftor skapar frustration och social oro och går emot universella principer om människors lika värde. ska millenniemålen om en halvering av fattigdomen i världen vara uppfyllda. ser att FN har en lång väg kvar för att dessa mål ska kunna infrias. måste därför lägga mer kraft och resurser på arbetet med att uppfylla millenniemålen. vill inte att ska minska sitt biståndsarbete, utan ska fortsätta att vara ett föredöme för andra rika länder genom att upprätthålla enprocentsmålet. Vi vill också att ska arbeta för att EU-biståndet i högre utsträckning ska fokusera på fattigdomsbekämpning. Regeringen tar biståndsmedel för att bekosta flyktingmottagande med hänvisning till Dacreglerna. av biståndsbudgeten går till att finansiera flyktingmottagande. vill att avräkningarna ska minska och att ska verka för att Dacs regelverk ska skärpas och bli tydligare. Regeringen tar också medel till klimatåtgärder från biståndet. Detta är djupt felaktigt. Biståndet behövs mer än någonsin för att bekämpa fattigdom. Detta är ett avgörande ställningstagande för att skapa förtroende från de fattiga länderna i klimatförhandlingarna. vill öronmärka medel till internationella klimatåtgärder i den nationella budgeten. Vi vill också att ska verka internationellt för att få till stånd nya medel och finansieringsformer för internationella klimatåtgärder. växer och utvecklas när vi vågar vara ett öppet land. var ett underutvecklat och fattigt land. Men genom öppna gränser för handel och ekonomiskt utbyte och migration har blivit ett rikare land både ekonomiskt och kulturellt. För att säkra ett som är öppet och bejakar mångfald har gjort en ramöverenskommelse med regeringen om migrationspolitiken fram t.o.m. med . Utgångspunkten för samarbetet är att ska ha en human asylpolitik och vara en för dem som flyr undan förföljelse och förtryck. ska den som vill komma till för att arbeta kunna göra det. Arbetskraftsinvandring ger enskilda möjligheter till ett bättre liv och förutsättningar att utveckla den svenska välfärden. Regeringens och gemensamma mål är att säkerställa en human, rättssäker och ordnad migrationspolitik. Asylrätten ska värnas och särskild hänsyn ska tas till barns bästa. Inom ramen för den reglerade invandringen ska rörligheten över gränserna underlättas. Migrationens utvecklingseffekter ska tillvaratas bättre, och det internationella och europeiska samarbetet inom området ska fördjupas. 7.7Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg vill att hälso- och sjukvården ska bygga mer på förebyggande och hälsofrämjande principer än vad den gör . De behov av, och därmed kostnader för, hälsovård, sjukvård och social omsorg som samhället har är långt ifrån givna. Med ett folkhälsoperspektiv i fokus på alla nivåer och inom samtliga politikområden kan samhället nå en bättre sammantagen hälsa och ett ökat välmående, som samhällets kostnader minskar. För att stärka folkhälsoarbetet vill vi tillsätta en folkhälsokommission. Felaktig läkemedelsanvändning kostar samhället ungefär lika mycket som den totala läkemedelsnotan, vilket orsakar lidande för människor och onödiga kostnader för samhället. Vi vill stärka arbetet med att minska den felaktiga läkemedelsanvändningen 7.8Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Dagens sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring är ett lapptäcke av olika regler, ersättningar och bidrag. Det är svårt att veta vad som gäller, och många har svårt att få ersättning. Människor hamnar ofta mellan stolarna och känner sig ofta djupt frustrerade och felaktigt behandlade på grund av hur regelverket ser ut. Problemen är inte nya men har eskalerat kraftigt genom regeringens hårdföra förändringar av regelverket. De små förbättringar som regeringen föreslår är fullständigt otillräckliga. Regeringen talar också om att man vill stärka förtroendet för som man stänger servicekontor och lokalkontor, vilket minskar människors möjlighet att få hjälp. Detta är inte hållbart och socialförsäkringsutskottet har därför på initiativ från MP, S och V gjort ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag på hur medborgarnas behov av att är tillgänglig lokalt ska tillgodoses. Regeringens försämring av socialförsäkringssystemet har nått vägs ände. Tiden är mogen för en omprövning som utgår från individens behov av trygghet på arbetsmarknaden. vill genomföra en genomgripande reform i sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen som vi kallar för Arbetslivstrygghet. Reformen, och stegen dit, beskrivs närmare i avsnittet Ett mänskligare trygghetssystem. I väntan på det kräver ett moratorium med ett stopp för fortsatta utförsäkringar. 7.9Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Människor ska kunna känna ekonomisk trygghet även när de blir äldre. stöder regeringens aviserade förslag till sänkt skatt för pensionärer. Vi vill utöver att sänka skatten också förbättra för dem som har sämst ekonomi genom att sänka boendekostnaden med hjälp av förändringar av bostadstillägg och den skäliga levnadsnivån. 7.10Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn anser att både ett jämställdhetsperspektiv och ett barnperspektiv behöver vara i fokus för hur den ekonomiska tryggheten för familjer och barn utformas. Ensamstående föräldrar har en mer pressad situation, både tidsmässigt och ekonomiskt. vill underlätta för ensamstående föräldrar. Några centrala områden är att höja underhållsstödet och att titta på bostadsbidraget för ensamstående. En fungerande och flexibel barnomsorg är en annan viktig förutsättning för att ensamstående föräldrar ska få vardagen och ekonomin att gå ihop. vill införa barntid som en ny reform i föräldraförsäkringen. har föräldrar med barn rätt att gå ned i arbetstid. Men det är i realiteten en begränsad möjlighet, eftersom många inte har råd att avstå från inkomst. Vi vill se till så att betydligt fler föräldrar kan förkorta sin arbetstid medan barnen är små genom att ge en ekonomisk pensionsgrundande ersättning som täcker upp en del av inkomstbortfallet. Reformen ger fler människor möjlighet att minska sin arbetstid för att vara med sina barn utan att förlora kontakten med arbetsmarknaden. vill avskaffa regeringens reformer om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus; de har inte bidragit till ett mer jämställt föräldraskap. vill vi införa en tredelad föräldraförsäkring så att jämställdheten utökas som föräldraledigheten kan anpassas till barnets individuella behov. Det ger också förutsättningar för att det ska ses som lika självklart på arbetsmarknaden att män tar ut föräldraledighet som att kvinnor gör det. 7.11Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet driver en politik för jämställdhet och lika rättigheter. Det demokratiska samhället bygger på idén om alla människors lika värde. Det förutsätter att individers liv och villkor inte styrs och bestäms av olika förväntningar och krav, utan att varje människa är fri att göra sina egna val utan att styras av begränsande, könsbundna normer. Vi vill komma åt osynliga trösklar och glastak. Diskriminerings- och jämställdhetspolitik kan inte bara vara fina ord, det måste ge effekter i verkligheten också. vill att de åtgärder som regeringen har vidtagit på diskriminerings- och jämställdhetsområdena ska utvärderas för att se vilka effekter politiken egentligen har fått. Vi vill också avsätta en pott för mer jämställda löner inom statliga myndigheter. Mycket av antidiskrimineringsarbetet är lokalt. Staten har ett stort ansvar, inte minst för att följa och följa upp situationen i stort, men för många små men viktiga förändringar är det nödvändigt med ett lokalt engagemang. vill därför ge antidiskrimineringsbyråerna större möjligheter att arbeta mot lokala myndigheter och företag. 7.12Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv vision är ett trygghetssystem som är modernt, enkelt och överskådligt. Enskilda människor ska veta vad som gäller och vart man ska vända sig den dag man behöver hjälp för att man blivit arbetslös eller sjuk eller för att man tillfälligt har för låg inkomst för att klara sig. vill genomföra en genomgripande reform i sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen som vi kallar för Arbetslivstrygghet. Reformen, och stegen dit, beskrivs närmare i avsnittet Ett mänskligare trygghetssystem. Jämfört med situationen i övriga har en hög ungdomsarbetslöshet. anser att utbildning är en stor del av lösningen. Vi ser ett behov av fler typer av vägar in till utbildning, inte minst för ungdomar. All typ av utbildning vid högskolor och universitet, komvux, , folkhögskolor eller studieförbund ska uppmuntras. Ungdomar som inte når upp till eventuella intagningskrav ska kunna läsa upp sig till rätt behörighet, och möjligheterna till studiemedel för alla typer av utbildningar ska vara generösa. Vi vill att studenter ska inkluderas i trygghetssystemen. Särskilda åtgärdsprogram riktade till långtidsarbetslösa och ungdomar är positiva för att hjälpa dessa personer ut ur arbetslöshet, men programmen får inte bli ett ändamål i sig kvaliteten måste vara i fokus. Det är viktigt att fortlöpande utvärderar effekterna av programmen, inte minst av fas3 som fått mycket kritik, för att kunna satsa vidare på dem som är mest kostnadseffektiva och verkningsfulla. är internationellt sett ett av de mest förmånliga länderna att studera i. Men trots detta går det inte att leva på studiemedlet, och svenska studenter tillhör de mest skuldsatta när de tar ut sin examen. För att möjliggöra för fler att studera på heltid och för att skapa en mer rimlig försörjning för studenter vill höja studiemedlet genom bidragsdelen. Situationen för studenter med barn ska också förbättras. Heltidsstuderande ska inte vara tvungna att jobba vid sidan om sina studier för att få sin vardagsekonomi att gå ihop. 7.14Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Pedagogik är skolans främsta verktyg, och vill att det så ska förbli. Genom att ge mer utrymme för det pedagogiska ledarskapet och satsa på att höja kompetensen hos verksamma lärare vill vi öka kvaliteten i undervisningen. Vi vill möjliggöra för fler obehöriga lärare att bli behöriga. Forskningen kring skolan ska vara relevant för det som sker i klassrummen, och skolan behöver tydligare strategier för att jobba forskningsbaserat. Genom mer klassrumsnära forskning och utrymme för fler lärare att forska på deltid ges möjlighet till fler karriärvägar för skolans pedagoger. En utredning om lärarnas administrativa arbete ska genomföras i syfte att skapa mer utrymme för lärare att vara just lärare. vill skapa incitament för förbättrad arbetsmiljö i skolan genom ett skollokalslyft med syftet att renovera och energieffektivisera skollokaler. Lärandemiljön och arbetsmiljön i skolan hör samman, och svensk skola behöver en satsning som minskar bullernivåerna, förbättrar luftkvaliteten, tillgänglighetsanpassar lokalerna samt energieffektiviserar skolorna. vill ta vara på den enorma språkresurs som finns i . Att uppvärdera modersmålet och belöna det på samma sätt som kunskaper i andra språk är ett sätt att stärka självbilden och självkänslan hos en stor grupp unga i . Vi vill likställa studier i modersmålet med studier i moderna språk. Inom skolan vill vi se fler försök med ämnesundervisning på modersmål. För att förbättra arbetsmiljön vill vi förstärka elevhälsan och satsa på en kuratorsgaranti. högskolor och universitet är i behov av en tydlig kvalitetssatsning. vill öka antalet lärarledda timmar på högskolan. Vi vill också ge fler doktorander en fast anställning och slopa avgifterna för internationella studenter som kommer till . 7.15Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid För är ett rikt och mångfasetterat kulturliv en av nycklarna till mänsklig livskraft. Kulturen ska vara dynamisk och ifrågasättande. Frihet är garantin för ett levande kulturliv. Kulturen är en del av välfärden och demokratin, och därför måste samhället skapa förutsättningar för ett rikt kulturliv. Kulturen tillhör alla. Alla ska ha möjlighet att förkovra sig i både kulturupplevelser och kulturskapande. Det innebär låga kostnader, stor fysisk tillgänglighet och en strävan efter en stor spridning av kulturverksamhet i hela landet. De kreativa näringarna är en bransch av stor vikt för svensk ekonomi och en potentiell motor för ekonomisk utveckling i hela landet. Genom att kulturen stimuleras skapas också fler arbetstillfällen. För är det självklart att ett rikt kulturliv också kräver att de professionella kulturutövarna har rimliga arbetsvillkor och trygghetssystem, där pensionerna är en viktig del. 7.16Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik står inför stora utmaningar inom bostadssektorn. Stora grupper står utanför den ordinarie bostadsmarknaden och saknar tillgång till egen bostad. finns det stora behov av att upprusta och energieffektivisera de s.k. miljonprogrammen. vill skapa förutsättningar för fastighetsägare och småhusägare att energieffektivisera genom att klimatanpassa ROT-avdraget och utvidga det så att det gäller även flerbostadshus. Genom att energieffektiva renoveringar stöds skapas också bättre allmänna förutsättningar för att rusta upp miljonprogrammen och boendemiljön runt omkring fastigheterna.