ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02C287 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta boende i husbåt. finns det många som bor i båt som ligger i vattnet året runt. Det finns dock inte något enhetligt regelverk för boende på båt eller i flytande villor utan reglerna varierar beroende på båtmodell och kommun. Husbåtar var inte lika vanligt förekommande i då tillkom som de är . , senare, är det fortfarande inte tillåtet att förtöja en husbåt där man vill och använda den som bostad trots att konstruktionen av husbåtar förändrats och antalet båtar ökat markant. Den enklare som antog 2010 innehåller fortfarande ett par luckor som bör ses över för att underlätta boende i husbåt. Den modernare husbåten är en flytande villa och är självförsörjande vad gäller vatten och avlopp. Den hamnar i ett gränsfall mellan , PBL, och hamnens regleringar som beror på vilken kommun som bedömer ärendet. Ska husbåten ligga varaktigt förtöjd vid en brygga krävs bygglov och i många fall även dispens från strandskyddsreglerna. Bygglovet kräver att det framgår i kommunens detaljplan att byggnation får upprättas just där. Om det ej finns någon detaljplan måste ärendet tas upp av kommunen och besked om beslut kan ta . Vilka regler som gäller beror på båtmodell och i vilken kommun båten är förtöjd. Det finns således inte något enhetligt regelverk för boende på båt eller flytande villor. Enligt är en husbåt att betrakta som lös egendom om den inte är fäst vid mark eller annat på ett sådant sätt att den inte med lätthet kan flyttas. Vidare anser att en stadigvarande förtöjning vid kaj eller anslutning till el- och avloppsnät normalt inte utgör omständigheter som medför att båten är att bedöma som byggnad. Det finns dock vissa husbåtar som anses bygglovspliktiga och därför ska jämställas med en byggnad. Ett tidigare rättsfall, från , klassar en husbåt med en tvåvånings överbyggnad om sex gånger på pontoner som en byggnad. Det finns ett flertal svenska kommuner som inte tillåter boende i husbåt i hamn och husbildning på vatten. Kommuner gör skillnad på traditionell husbåt och modern husbåt. Den traditionella klassas som en båt ombyggd till bostad och förutsätter bygglov beroende på hur länge och i vilken kommun den ligger förtöjd. Den modernare husbåten är som en flytande villa. Kommunernas självstyre leder ibland till beslut som går mot EU:s grundläggande principer om fri rörlighet för människor, tjänster, varor och kapital. Den enskilde borde ha rätt att ta hamnens faciliteter i anspråk vid sjögående trafik. bör därför ha en lagstiftning som tydliggör gränserna för det kommunala självstyret för boende på vatten varför plan- och bygglagstiftningen bör anpassas därefter. har vid tidigare behandling av liknande ärende sagt att utskottet inte vill utesluta vägledning för kommuner i vissa metodfrågor eller i form av en exempelsamling när det gäller byggnader på vatten. Regelverket vad gäller boende på husbåt bör ses över och anpassas efter dagens moderna ingenjörsvetenskaper. när båtarna har egna system för elförsörjning och avlopp bör det inte krävas detaljplaner för VVS eller utsläppshantering.
mot · GZ02C292 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk bostadsförmedling. Boendet är basen i våra liv. I den goda bostaden vilar du kropp och själ. I den goda bostaden och i det goda bostadsområdet upplever du trygghet och gemenskap. Boendet är en av grundstenarna i vårt välfärdssamhälle och en förutsättning för den enskilde att kunna leva ett gott liv. Men bostadsmarknaden är på många orter mycket ansträngd. Bostadsköerna är långa, allt fler ungdomar tvingas bo kvar hemma längre än de själva önskar, äldre kan inte sälja sin villa för att flytta till hyresrätt på grund av bristen på lediga hyresrätter. Risken att bli bortsållad, när en hyresvärd ska välja ny hyresgäst, är stor. Anledningarna kan vara många. Betalningsanmärkningar, etniskt ursprung eller andra faktorer som har sitt ursprung i det förflutna. En bostadssökande är alltså inte garanterad lägenhet trots att man sökt lägenhet . Ett sätt att få ett rättvist system för uthyrning är att inrätta en offentlig bostadsförmedling som har medel och resurser att förmedla alla hyreslägenheter i kommunen. Enligt gällande lagstiftning är det frivilligt för kommunerna att inrätta en bostadsförmedling. Detta bör ändras så att alla kommuner görs skyldiga att inrätta en sådan själva eller i samverkan med andra kommuner. För att de kommunala bostadsförmedlingarna ska kunna fylla sin funktion måste såväl de allmännyttiga som de privata hyresvärdarna vara skyldiga att anmäla lediga lägenheter till förmedlingen. En obligatorisk bostadsförmedling gör inte bara fördelningen av hyreslägenheter rättvis. Den stärker konsumentens ställning på bostadsmarknaden eftersom den bostadssökande bara behöver vända sig till en instans för att få en överblick över samtliga lediga lägenheter på marknaden. Utöver detta ger den också kommunerna en bättre bild av bostadssituationen på orten, vilket underlättar den kommunala bostadsplaneringen och ger ett bättre underlag för ett framtida bostadsbyggande. En bostadsförmedling motverkar också diskriminering på bostadsmarknaden och minskar godtycket där hyresvärden väljer hyresgäster efter tycke och smak. Med en bostadsförmedling får man insyn i förmedlingsverksamheten; det blir mer ordning och reda på en marknad som annars riskerar att präglas av fusk och fiffel. Fastighetsägarna får dessutom ett neutralt forum att vända sig till och därigenom blir kommunens registerhållning mer tillförlitlig och kommer att omfatta större delen av fastighetsbeståndet. Vi anser att man bör ändra reglerna och införa obligatoriska bostadsförmedlingar.
mot · GZ02C293 · 2011-10-04 00:00:00 — Åtgärder för att att stimulera bostadsbyggandet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidta alla tänkbara åtgärder för att stimulera till ökat bostadsbyggande. Sedan regeringsskiftet har bostadsbyggandet minskat i hela . gick nybyggnationen nästan ned till obefintligt, för att långsamt öka något. 2006 byggdes det totalt 45 381 bostäder, varav 13 717 småhus och 3 1664 lägenheter. 2010 var den totala siffran nere i ca 24 000, varav 7 000 småhus och 17 000 lägenheter. Nybyggnationen har i stort sett halverats sedan regeringsskiftet. Alla utredningar visar att det fortfarande finns ett behov av att bygga 40 000 bostäder . Att det inte byggs fler bostäder får flera konsekvenser. Det förhindrar en naturlig rörlighet på bostadsmarknaden och arbetsmarknaden. En modern arbetsmarknadspolitik måste följas av en offensiv bostadspolitik som möjliggör mobilitet och flexibilitet. Att tillgången på hyresrätter minskat kommer på lång sikt att bidra till växande priser på hus och bostadsrätter. Hyresrättens betydelse för unga människor är stor och bidrar till att det vuxna livet kan börja för många unga som flyttar ifrån föräldrahemmet. Därför behövs en strategi för ett ökat byggande av studentlägenheter och hyresrätter som studenter kan bo i, inte minst på högskola och universitet. Bostadsbristen för studenter är alarmerande i de stora studentstäderna. Det finns ett flertal åtgärder som i varje fall måste prövas för att man ska kunna se om det går att få igång byggandet igen. Att arbeta fram branschprogram tillsammans med trähusnäringen för att få en långsiktighet i bostadsbyggandet. Vidare bör det satsas på forskning på området så att det går att utveckla det klimatsmarta boendet i . Det finns också andra sätt att få fart på byggandet av bostäder. Ett konkret sätt som bör prövas är att minska, kanske halvera, byggmomsen. Ambitionen måste vara att få fart på bostadsbyggandet i . I det arbetet bör alla alternativ prövas för att man ska kunna hitta effektiva sätt att öka byggandet av bostäder, inte minst för alla de unga som saknar ett eget boende och som därmed stöter på problem när de ska studera eller söka arbeten. i (S)
mot · GZ02C294 · 2011-10-03 00:00:00 — Likabehandling av barn och särkullbarn vid arvskiften tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda införande av likabehandling av barn och särkullbarn vid arvskiften. Moderna familjer har ofta en mycket blandad sammansättning där barn kan komma att tillhöra samma familj men ha olika föräldrar. En modern familj är oftast en familj som är sammansatt av barn från olika äktenskap respektive förhållanden. Detta kan ställa till det vid arvskiften. Om i person av ett gift par med bara gemensamma barn skulle dö, så kan den kvarvarande makan eller maken sitta kvar i orubbat bo så länge han eller hon lever. Men så fort det finns ett särkullbarn med i bilden så ska det barnet få ut sin laglott. Det här kan ju komplicera situationen på ett ytterst allvarligt sätt för den kvarlevande maken eller makan. Man har kanske mindre barn kvar hemma som man måste sörja för som man löser ut särkullbarnet. Man har kanske inte tillräckliga ekonomiska resurser och tvingas i så fall eventuellt sälja sin bostad. En mycket olustig situation. Ett möjligt sätt att reglera en sådan situation på ett bättre sätt vore att införa en regel med innebörden att om man inte skiljer sig så behöver man inte dela 50/50 med särkullbarn förrän även den andra partnern dör. Det vill säga att om man varit gifta eller sambor så har den kvarlevande rätt att sitta kvar i orubbat bo trots att det finns särkullbarn. Naturligtvis måste man vid en sådan reglering säkerställa att särkullbarnets arvslott eller laglott inte förminskas i någon större utsträckning under den tiden. Till exempel genom att man gör en provisorisk bodelning som inte behöver verkställas så länge den efterlevande lever kvar. Den här typen av familjebildningar blir allt vanligare och vanligare. Och om inte alltför så hamnar många familjer i den här situationen. Vi föreslår därför att till regeringen uttalar som sin mening att regeringen bör genomföra en utredning kring vad som anförs i motionen om likabehandling av barn och särkullbarn vid arvskiften.
mot · GZ02C295 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lansera ett styrelsekraftsprogram riktat till valberedningar och rekryteringsfirmor. Det är lätt att kritisera den svaga andelen kvinnor i bolagens styrelser. av styrelseledamöterna i svenska börsbolag är kvinnor. Att konservativa strukturer råder inom företagsvärlden och i maktsfärer är ingen nyhet. Ett ansvar som faller på företagsledningar och valberedningar. Att både kvinnor och män ska kunna nå ledande positioner på sina egna meriter utifrån kompetens är målet. Så är det inte . Många män rekryterar andra män ur sina nätverk till styrelsepositioner. Därför behöver politiken utvecklas för att främja, stärka och synliggöra kvinnor på ledande positioner inom näringsliv och i bolagsstyrelser. Att lyfta fram förebilder och formera nätverk är viktigt, liksom andra insatser med styrelseutbildningar för kvinnor, exempelvis inom programmet Styrelsekraft. Men det räcker inte. Ska jämställdhet uppnås måste även fler valberedningar och bolag som rekryterar till styrelsepositioner förändra sina arbetssätt. Därför föreslår jag att regeringen lanserar ett omvänt styrelsekraftsprogram för börsbolagens valberedningar och rekryteringsbolag. Detta är både en fråga om jämställdhet och tillväxt. Flera rapporter och studier visar att de företag som satsar på jämställdhet i ledningen presterar bättre resultat än de som styrs av enbart män. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GZ02C3 · 2011-10-25 00:00:00 — med anledning av prop. 2011/12:12 Rätt till namn som förvärvats i en annan stat inom EES beslutar om den ändring av regeringens lagförslag som framgår av motionen. Den svenska namnlagen är utformad så att den ska skydda barn från namn som kan anses stötande eller tillfoga barnet men under sin levnad. I den föreslagna ändringen av den svenska namnlagen finns ett kryphål där barn kan anses förvärva efternamnet på familjerättsliga grunder, trots att det skulle anses stötande i . Detta inträffar om föräldrarna i ett land inom EU eller förvärvar ett administrativt efternamn som inte skulle ha godkänts i , där barnet till dessa föräldrar rent formellt förvärvar detta efternamn på familjerättsliga grunder. 49 a § Den som har förvärvat ett namn i en annan stat än inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i genom födelse, ändrat civilstånd eller annat familjerättsligt förhållande har genom anmälan till rätt att förvärva det namnet också i , om han eller hon vid förvärvet i den andra staten var medborgare eller hade hemvist där eller hade annan särskild anknytning dit. Första stycket ger inte rätt att som förnamn förvärva ett namn som kan väcka anstöt eller kan antas leda till obehag för den som ska bära det eller namn som av någon annan anledning uppenbarligen inte är lämpligt som förnamn. 49 a § Den som har förvärvat ett namn i en annan stat än inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i genom födelse, ändrat civilstånd eller annat familjerättsligt förhållande har genom anmälan till rätt att förvärva det namnet också i , om han eller hon vid förvärvet i den andra staten var medborgare eller hade hemvist där eller hade annan särskild anknytning dit. Detta gäller dock inte barn vars föräldrar utomlands förvärvat efternamn på grunder som inte är att anse som familjerättsliga. I detta fall ska namnansökan göras hos . Första stycket ger inte rätt att som förnamn förvärva ett namn som kan väcka anstöt eller kan antas leda till obehag för den som ska bära det eller namn som av någon annan anledning uppenbarligen inte är lämpligt som förnamn. Jag vill att förslaget till namnlag i proposition 2011/12:12 ändras i enlighet med ovanstående förslag, detta för att skydda barn från efternamn som kan anses stötande eller ge barnet men under sin levnad.
mot · GZ02C300 · 2011-10-03 00:00:00 — Bolagsstämmans obligatorium för små aktiebolag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avskaffande av bolagsstämmans obligatorium för små aktiebolag. Aktiebolagens organisation präglas av en stor del dispositiva regler i ABL. Reglerna ska utgöra ett skydd för minoritetsaktieägare i bolaget.1 Om samtliga aktieägare samtycker till ett beslut fyller regeln således ingen funktion och kan därför frånträdas. I ABL 7 kap. 1 § stadgas att aktieägarnas rätt skall utövas vid bolagsstämma och vidare i 7 kap. 10 § att sådan skall hållas minst en gång . Bolagsstämmorna är det tillfälle då aktieägarna ges möjlighet att utöva en aktiv roll i bolaget.2 I små aktiebolag är aktieägarna ofta direkt involverade i driften av bolaget och har genom detta ständigt en aktiv roll i bolaget. Bolagsstämmobestämmelserna verkar vara anpassade efter bolag med stor ägarspridning, då bolagsstämman blir aktieägarens enda möjlighet att utöva en aktiv roll i bolaget. Gentemot små aktiebolag framstår därför ändamålsenligheten av bestämmelsen som begränsad. Regeringens försvar för upprätthållande av kravet har varit att beslutsfattande i bolaget på något sätt måste stadfästas.3 Det förefaller i våra ögon som en ganska inkonsekvent hållning från regeringens sida. Detta sedan man beträffande förslaget till de s.k. SPE-bolagens organisation inte upprättat något krav på bolagsstämma.4 SPE-bolagen, vilka uppstått just för att vara en organisationsform som överensstämmer med små bolags organisationsbehov, förefaller i detta avseende vara betydligt mer ändamålsanpassade. Därav menar vi att bolagsstämmans obligatorium för små aktiebolag inte heller ter sig nödvändig i ABL. I SOU 2009:34 försvaras bolagsstämmokravet med att aktieägarna kan samtycka till s.k. skrivbordsstämma, vilket innebär att bolagsstämmobesluten fattas skriftligen genom att samtliga aktieägare skriver på ett stämmoprotokoll. Detta anges även i civilutskottets betänkande 2010/11:CU15. Information om denna möjlighet ges dock ej explicit i lagen, och utredaren föreslår ej heller att sådan skall införas. Istället skall denna information tillhandahållas av enligt förslaget. Därmed menar utredaren att bolagsstämmoinstitutet kan förenklas i så stor utsträckning att kravet är ett problem.5 I våra ögon är det ett problematiskt förhållningssätt till lagstiftningen att värja sig med att regeln i praktiken kan marginaliseras och därför inte vållar några problem. Om nu bolagsstämmokravet alltjämt måste finnas kvar förefaller det rimligt att möjligheten till ett skrivbordsstämmoförfarande tas in direkt i lagtexten så som skett i exempelvis finsk rätt.6 Ett annat alternativ som kan tänkas ha fördelar är den franska regleringen av s.k. SARL-bolag.7 I fransk rätt ges uttryckligen möjligheten att införa bestämmelser i bolagsordningen om att stämmoförfarandet skall vara skriftligt.8 SOU 2009:34 s. 209 f. 2004/05:85 s. 291. SOU 2009:34 s. 208. Faktapromemoria 2007/08:FPM133 s. 2. SOU 2009:34 s. 208. 5 kap. 1 § finska aktiebolagslagen (624/2006). à responsabilité limitée. SOU 1995:44 s. 115.
mot · GZ02C301 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att göra en översyn av bestämmelserna om sjöfylleri i sjölagen. I hör en båttur till mångas favoritsysselsättningar att ägna sig åt . Eftersom så många båtar rör sig i våra vackra skärgårdar krävs naturligtvis att vi har ett tydligt regelverk kring bestämmelserna om vad som gäller för alla som är ute och åker båt. Det krävs att man som båtägare besitter kunskaper om sjövett och vad man kan göra för att minimera miljöskador. Bestämmelserna om sjöfylleri i sjölagen förändrades 2010 genom att sjöfylleri numera är bestämt till samma promillehalt som rattfylleri, det vill säga . Det föreligger dock ett behov av att göra en översyn kring lämpligheten i detta eftersom förutsättningarna på sjön på många sätt skiljer sig från våra vägar. kör inte båtarna lika snabbt som bilarna, och sjön eller havet är en större plats än en väg. Eftersom det handlar om så pass olika förutsättningar föreligger ett behov av att göra en uppföljning av bestämmelserna som infördes för att se om förändringarna gett önskat resultat. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02C302 · 2011-10-03 00:00:00 — Sänkt krav på eget aktiekapital tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sänka kravet på eget kapital i aktiebolag. Det krävs entreprenörer som satsar på sina idéer för att skapa fler jobb och en bättre välfärd i . Nyföretagandet är dock betydligt lägre i än i andra europeiska länder. behöver därför uppmuntra nystartade företag. Nyföretagandet i är lågt enligt Global Entrepreneurship Monitor (GEM) hamnar på 16:e plats av de EU-länder som ingår i dess mätningar. Mer än hälften, närmare bestämt , av svenskarna vill inte starta egna företag. är kravet på lägsta tillåtna aktiekapital i privata aktiebolag sänkt från till . Hos har (i genomsnitt) 2 594 nya aktiebolag registrerats sedan förändringen, vilket kan jämföras med 1 676 nya aktiebolag en ökning . Sänkningen av kravet på eget aktiekapital är ett resultat av den utredning som genomfördes under ledning av med uppdraget att finna förenklingsmöjligheter i ABL. Det alltjämt upprätthållna men sänkta kravet på eget bundet kapital i aktiebolaget motiveras till dels med att det utgör ett borgenärsskydd. Detta är ett argument som på goda grunder kan ifrågasättas. kan inte i något sammanhang anses som en summa tillräckligt hög för att fylla en borgenärsskyddande funktion. På en fri marknad med avtalsfrihet är det naturligtvis en självklarhet att en borgenär uppställer krav på de säkerheter som efter en marknadsmässig bedömning är nödvändiga. Någon annan ordning än denna är orimlig. Att bolagsformen som sådan skulle svara mot en viss nivå av kreditvärdighet är en rakt igenom felaktig utgångspunkt. Vi menar därför att det alltjämt upprätthållna kravet på bundet eget aktiekapital för att kunna starta ett aktiebolag medför större skada än gagn för svensk ekonomi. Vid en jämförelse med andra rättssystem kan konstateras att flertalet rättsordningar tillhandahåller bolagsformer med begränsat personligt betalningsansvar utan att uppställa krav på minimikapital. Det är av största vikt att minska trösklarna för att starta och driva företag. Det är så vi säkrar jobben och framtidens välfärdsutmaningar.
mot · GZ02C303 · 2011-10-04 00:00:00 — Nätbutiker som bryter mot e-handelslagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nätbutiker som bryter mot e-handelslagen. Två av tre näthandelsföretag följer inte reglerna i e-handelslagen.1 Det visar en granskning som gjort av hur totalt 713 svenska webbsidor, både nätbutiker och exempelvis reklamfinansierade sökmotorer, följer informationskraven i e-handelslagen. Informationen ska vara rätt och lätt att hitta Enligt lagen ska det finnas tydlig information som gör det möjligt för konsumenten att ta kontakt med företaget som driver sajten. Det gäller bolagets namn, adress och e-postadress, samt organisationsnummer om bolaget har ett sådant. Informationen ska dessutom vara enkel att hitta på webbsidan. av företagen som granskades följer kraven fullt ut. Majoriteten visar namn och adress rätt, men slarvar med e-postadress och organisationsnummer. ser allvarligt på att en så stor andel bryter mot reglerna, med tanke på att näthandeln omsätter mer och mer pengar och ska kännas tillförlitlig för kunderna. När en kund får problem med den köpta varan, eller behöver fråga något kring köpet, måste det finnas säkra uppgifter på webben där handeln sker så att kontakt kan tas med säljaren. E-handelslagen behöver därför en översyn. Lag (2002:562) om elektronisk handel och andra informationssamhällets tjänster.
mot · GZ02C304 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att se över tidsutdräkten för att ge anhöriga information om bouppteckning. I takt med att familjernas sammansättning ändras från traditionell kärnfamilj till många olika konstellationer, förändras också förutsättningarna för de mest viktiga stunderna i livet. Enligt uppgift blir det mer och mer vanligt att begravningar hemlighålls för andra familjemedlemmar där föräldrarna gått isär tidigare, och först efteråt får de veta att begravningen ägt rum. En begravningsbyrå har ingen skyldighet att se till att de anhöriga blir informerade om vare sig dödsfall eller begravning. Principen först till kvarn till begravningsbyrån vid osämja i familjen kan avgöra hur, när och var begravningen ska hållas. Detta är inte rimligt. Fler och fler fall uppdagas när inte föräldrar eller barn fått veta att deras anhöriga gått bort och redan begravts. I den begravningsutredning som pågår bör även denna aspekt lyftas in; att anhöriga och andra tydligt närstående måste informeras inför en persons begravning. Detta skulle kunna göras genom att man ser över tidsutdräkten för information om bouppteckning till anhöriga. Enligt (1958:637) 20 § ska bouppteckning förrättas senast efter dödsfallet, om inte efter ansökan med hänsyn till boets beskaffenhet eller av annan särskild orsak förlänger tiden. Däremot står inget om hur snart formation om bouppteckning ska vara dödsbodelägarna tillhanda, vilket kan och bör vara . Detta bör ges regeringen till känna.