mot · GZ02T429 · 2011-09-30 00:00:00 — Man föreslog också att fordon som är kopplade till stora skulder när det gäller parkeringsböter ska kunna transporteras bort och inte återlämnas förrän skulden är betald. Det är hög tid att regeringen gör verklighet av förslagen. Tillsammans med vårt förslag om ökade möjligheter att hålla fordon i kvarstad ger det fördelar för trafiksäkerheten och försvårar för dem som vill smita från att betala fordonsskatt, trängselskatt och parkerings- och fortkörningsböter. Vi socialdemokrater emotsätter oss den fortsatta avregleringen av . När nu regeringen vill sälja ut ett antal av stationer riskerar fordonsägare i delar av landet att bli utlämnade till privata monopol. har de få privata aktörer som etablerat sig i högre priser för kontrollbesiktning än . Det osäkra marknadsläget har gjort att inte vågat nyanställa personal, vilket har lett till ökade köer till kontrollbesiktningen. I ledde avregleringen av fordonsbesiktningen till ökade priser för kontrollbesiktningen. Vi socialdemokrater motsätter oss en fortsatt avreglering av på ideologiska grunder. Vi vill i stället utveckla dagens . En ökad kollektivtrafik är en nyckelåtgärd för att både minska klimatpåverkan och komma tillrätta med trängsel och dålig luftkvalitet i storstäderna. Vi ser även hur regionförstoring bromsas av bristande kollektivtrafik. De samhällsekonomiska kostnaderna för detta är mycket stora. För att göra kollektivtrafiken mer attraktiv behövs både mer kapacitet och ökad kvalitet. Reseupplevelsen måste präglas av kvalitet, komfort och trygghet. Först då kommer många att se kollektivtrafiken som ett alternativ till bilen. Det är angeläget att de regioner som vill öka kapaciteten på sin kollektivtrafik kan få statsbidrag till detta. Hårdare kontroll av upphandling av kollektivtrafik Vi ser med oro på hur upphandlingen av kollektivtrafiken fungerar i många delar av landet. Regelverket måste ses över så att hårda krav kan ställas på utförarna när det gäller att kontrollera och underhålla bussar och andra fordon på ett ordentligt sätt. Kollektivtrafikutförare ska inte kunna kompromissa med arbetsmiljön för anställda och fordonens trafikduglighet. Vi är bekymrade över utformningen av den nya kollektivtrafiklagen och tror att det nya ramverket inte kommer att öka andelen kollektivtrafikresenärer. Den nya lagen innebär att kollektivtrafikföretag fritt och inom alla geografiska marknadssegment får etablera kommersiell kollektivtrafik. De kommersiella aktörerna blir dock skyldiga att ansluta sig till ett gemensamt informationssystem. Strategiska beslut om kollektivtrafik som oftast fattas av kommunägda länstrafikbolag ska överföras till nya regionala kollektivtrafikmyndigheter. Dessa ska besluta om vilken trafik som inte är kommersiellt bärkraftig och som därför kan bli föremål för skattefinansierad upphandling. Beslut om så kallad trafikplikt kommer att kunna överklagas till förvaltningsdomstolar av de kommersiella aktörerna. Forskning visar att det krävs ett brett angreppsätt för en större överflyttning från bil till kollektiva färdmedel. I detta ingår samhällsplanering, investeringar i såväl infrastruktur som fordon, samordning av kollektivtrafiksystemet, ökad pålitlighet samt taxor som upplevs som konkurrenskraftiga i förhållande till privata färdmedel. Vi avvisar den nya kollektivtrafiklagen som riskerar att slå sönder fungerande kollektivtrafiksystem. För att särskilt främja resor med kollektivtrafik eller för dem som kan och vill med cykel, vill vi undersöka möjligheten att införa ett transportslagsneutralt, avståndsbaserat, reseavdrag. Detta är en viktig beståndsdel i att nå målet om fördubblat kollektivtrafikresande i de delar av där detta är möjligt till 2020. För att klara ett hållbart miljöanpassat samhälle behöver vi underlätta för att använda cykel som transportsätt. Cykling är bra för miljön, folkhälsan och den enskildes privatekonomi. För att klara det behövs en säker trafikmiljö även för cyklister. Det behövs fler cykelstråk, cykelvägar och cykelparkeringar. Dessutom behöver vi underlätta möjligheten att ta med cykeln på andra transportslag såsom buss och tåg. är flyget en del av EU:s utsläppshandelssystem för växthusgaser. Statliga Swedavia har länge arbetat med att minska den totala klimatpåverkan i flygplatsverksamheten. Det är positivt men ytterligare åtgärder måste fram för att minska flygets klimatpåverkan. Det gäller allt från flygplatsdrift till optimering av inflygningar och framtagandet av nya mer energieffektiva flygplanstyper. Som andra transportslag måste nu även flyget börja bära sina egna miljökostnader. Det är orimligt att flygbränsle ska vara skattebefriat. När det gäller avregleringen av flygledartjänster motsätter vi oss denna privatisering som genomförs av ideologiska skäl. Det finns mycket få erfarenheter av detta internationellt och vi motsätter oss att lägga denna myndighetsutövning på privata aktörer när det gäller något så viktigt som flygsäkerhet. Det är också tveksamt om det kan utvecklas fungerande marknader för flygledartjänster. Vi ställer också frågande till hur det ska lösas att skilja ur civil flygledning från militärflygledning då denna är samordnad i . Ett transportslag med utvecklingspotential Sjöfarten som transportsätt är av stor betydelse för svensk exportindustri. Vi ser positivt på att sjöfarten på ett bättre sätt kan samverka med väg- och järnvägstransporter. Vi ser också en utvecklingspotential för den kustnära sjöfarten och inlandssjöfarten. Vidare krävs ett fortsatt arbete med att utveckla de strategiskt viktiga hamnarna. Åtgärder för en renare och mer energieffektiv sjöfart Tydliga åtgärder behövs för att minska koldioxidutsläppen och utsläpp av svavel, kvävedioxider och partiklar från sjöfarten. Elanslutning för fartyg i hamn, introduktion av nya fartygsbränslen och nya energieffektiva fartygskonstruktioner är exempel på sådana åtgärder. Vi ser positivt på den standard som FN:s internationella sjöfartsorganisation (IMO) tagit för fram om fartygs energieffektivitet. När det gäller frågan om svavelhalten i fartygsbränsle kan vi konstatera att regeringen har behandlat den på ett inkonsekvent sätt. Det är regeringen själv som röstat för det förslag man nu säger sig vara motståndare till. Först långt efter där beslutet togs verkar regeringen ha förstått komplexiteten i frågan. Vi socialdemokrater tror att det går att hitta en långsiktig lösning på frågan där både basindustrins konkurrensvillkor och miljökraven går att förena. Sjöfarten måste fortsätta minska sina svavelutsläpp precis som andra branscher, men det måste ske genom att samma krav ställs på samtliga fartyg. En hållbar lösning kräver tydliga besked när kraven kommer att skärpas för att ge industrin tid för anpassning. Målsättningen måste vara att alla havsregioner minskar sina utsläpp av svavel och därmed bidrar till en bättre miljö. Vidare är det av stor vikt att EU, ensamt eller tillsammans med IMO, finner en lösning för att starta handel med utsläppsrätter för sjöfarten. Utsläppshandeln kan bli ett viktigt verktyg i arbetet med att minska sjöfartens klimatpåverkan. Alla sjöfartsländer inom EU utom har infört en tonnageskatt på sjöfarten. Vi socialdemokrater vill att regeringen tar fram ett förslag på svensk tonnageskatt för sjöfarten. Ett hållbart informationssamhälle för alla Vårt mål ligger fast. ska vara ett hållbart informationssamhälle för alla. Alla ska kunna ta del av moderna it-tjänster i hela landet, då behövs en hållbar, robust it-infrastruktur. Det måste vara självklart att mobiltelefon och datakommunikation ska gå att använda i hela . It är en samhällsomdanande kraft som gör det möjligt för helt nya sätt att möta framtiden. Det är en viktig del av vår målsättning om en kunskapsbaserad ekonomi präglad av värdeburen tillväxt. Slut de digitala klyftorna är tillgång till it en klassfråga i . Tillgången och hastigheten på nätet varierar stort över landet. Vi vill arbeta aktivt för att alla ska kunna ta del av modern it. Tydliga åtgärder behövs för att överbrygga de digitala klyftorna. Det ska alltid gå att använda mobiltelefon och datakommunikation i hela . Regeringen har låtit glida isär eftersom de förlitar sig för mycket på marknadens aktörer. behövs en kartläggning av kapaciteten på befintliga nät. Fungerande bredband och mobil telefoni i hela finns märkbara brister i mobiltäckningen. För dem som arbetar ute i skog och mark och längs kusterna är detta ett arbetsmiljöproblem. Men det skapar även svårigheter för friluftsliv, jakt och fiske, båtliv, turist- och besöksnäringen samt fastighetsägare i glesbygden. Till skillnad från regeringen vill vi inte vänta på att marknaden själv löser detta. Staten måste ställa hårda och tydliga krav på teleoperatörerna så att det finns fullgod mobiltäckning i hela landet. Vi ser också oroväckande tecken på att telekomregleringen fungerar dåligt och skapar osäkerhet för operatörerna. Något som kan bromsa investeringar i ny kapacitet. Bredbandstillgängligheten är viktig oavsett var i man bor och oavsett om man bor i flerfamiljshus, radhus, villa eller i en eller fastighet på landsbygden. Hög hastighet i it-infrastrukturen är helt avgörande för såväl privatpersoner, hushåll, företag som offentliga förvaltningar i hela landet. Vi ser ett tydligt samhällsansvar där markanden inte klarar detta. Därför behöver länsstyrelserna ett tydligare uppdrag i kartläggningen av befintliga nät. Förbered för ny it-infrastruktur Det behövs en mer offensiv satsning för att klara målet med att digitalisera . Kommunerna ska i sina bredbandsplaner vinnlägga sig om vikten av att it-infrastruktur säkras till alla boende och verksamheter inom kommunens geografiska område. Regeringen bör ge stadsnäten möjligheten att agera på marknaden enligt liknande principer som gäller för de kommunala energibolagen. Vidare ser vi det som angeläget att infrastruktur för it måste förberedas på bästa sätt när andra infrastruktursatsningar görs. Det kan bland annat handla om krav att lägga tomrör som förberedelse för it-infrastruktur. Dessutom är det att sätta upp mål även för det mobila nätet. Det behövs en standard som gör det möjligt att knyta ihop nät. För att alla ska kunna legitimera sig och på så sätt förenkla tillgången till offentliga tjänster via internet behövs e-legitimation. Det ska vara så enkelt och tryggt att utföra sina skyldigheter och ta del av sina rättigheter och få fullgod service. Därför ska införa standard även för e-legitimation. Vi ser det även som angeläget att fortsätter att arbetar aktivt med så kallade intelligenta transport system (ITS) som kan främja trafiksäkerhet, miljö och nya logistiklösningar. Investeringar i vägar och järnvägar ska finansieras på ett ansvarsfullt sätt. I det ligger att investeringar i infrastruktur ska finansieras med anslag i statsbudgeten. Vi är dock öppna för att i vissa väl avgränsade fall pröva den modell för avgiftsfinansiering som regeringen tillämpat inom ramen för Stockholmsöverenskommelsen och det västsvenska infrastrukturpaketet där lån i riksgälden på omkring 40 miljarder finansierar större vägprojekt, bland annat Förbifart och pendeltågstunneln i . I finansieringslösningen ges emellertid staten full kostnadstäckning för dessa lån genom att räntor och amorteringar betalas med överskottet från trängselskatt. På så vis skapas en robust ekonomi i projektet som står i mycket god samklang med intentionerna med det finanspolitiska ramverket. Vi har redogjort för införandet av en vägslitageavgift för den tunga lastbilstrafiken som en finansieringskälla som dessutom skapar rättvisare villkor för åkerinäringen. Vi ser även en stor potential i att utveckla andra former av finansiering, inte minst genom att på olika sätt utnyttja de markvärdesstegringar som blir effekten av att ny infrastruktur byggs. En finansmodell byggd på exploateringsintäkter har bland annat prövats med stor framgång vid bygget av metro och torde även kunna användas vid den utbyggnad av vi föreslår. Det finns även anledning att se över möjligheterna till förhöjda eller differentierade banavgifter vid byggandet av ny järnvägsinfrastruktur för godstrafiken. Vilka infrastrukturinvesteringar som bör genomföras ska styras av samhällsekonomisk nytta, inte av enskilda kommuners ekonomi. Därför är vi starkt kritiska till att regeringen upphöjt regional medfinansiering till princip vid byggande av statlig infrastruktur. Systemet innebär en uppenbar risk att ekonomiskt starka kommuner kan köpa sig till en bättre position på prioriteringslistan. I många fall sker dessutom medfinansiering utan att den berörda kommunen kan nyttiggöra investeringen genom exempelvis markförsäljning, vilket innebär att resurser till kommunens kärnverksamheter trängs bort. i (S)