ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02So389 · 2011-10-04 00:00:00 — PKU-biobank endast för forskningsändamål tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om användning av enbart för forskning. samlas blodprover från alla nyfödda i PKU-biobanken vid i . Att ta PKU-prover på ett nyfött barn är något som genomförs som regel, men det krävs samtycke från föräldrarna för att proverna ska sparas. Föräldrar ger alltså sitt tillstånd till förvaring av sina barns blodprov med villkoret att materialet används enbart för forskning. Vid finns prover från cirka 3 miljoner människor födda . Biobankslagen (2002:297) reglerar hur biologiska prover som är tagna inom hälso- och sjukvården får sparas och användas. Lagen gäller alla biobanker inklusive PKU-biobanken. Syftet med PKU-biobanken enligt biobankslagen är att materialet ska användas till forskning och för att spåra ärftliga sjukdomar. Även om registret upprättades i forskningssyfte, har polisen ibland begärt ut prover från . Detta blev känt för allmänheten efter mordet på , då polisen begärde ut blodprover från PKU-biobanken. Blodprovet kunde sedan användas för att få fram ett dna-prov. Även vid identifieringsarbetet av offren efter i gjordes en tillfällig ändring av lagen för att skulle få användas vid identifieringen. tillsatte regeringen en utredning för att se över biobankslagen där ingår. Utredningens syfte är att klarlägga om och hur proverna i PKU-biobanken ska kunna nyttjas för andra ändamål än de som är direkt kopplade till forskning och medicinska ändamål. Utredningen syftar också till att stärka integriteten för de individer som sparat prov och att klarlägga rättsläget så att inte biobanken används felaktigt. Min uppfattning är att materialet i PKU-biobanken enbart ska användas för medicinska ändamål. När man lämnat prover till ska man veta att detta görs för att proverna ska användas i sjukvården och för forskningen. I förlängningen riskerar man annars att undergräva allmänhetens förtroende för sjukvården och för forskningen. Det kan också leda till att människor avstår från att lämna prover, vilket i förlängningen gör det svårt att upprätta nya biobanker. Per (M)
mot · GZ02So396 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av lagstiftning om demensvård. Då en person drabbas av demenssjukdom leder detta ofta till att man med tiden hamnar i situationer då man kan klara sig själv i vardagslivet. Många får då stöd i hemmet av personal som hjälper till med vardagssysslorna. Dock uppstår problem när den demenssjuke börjar få sådana problem att deras tillstånd blir en risk för deras eget välmående och deras egen säkerhet. ser vi att bristen på lagstiftning inom demensvården får stora effekter för de drabbade och deras anhöriga. I den vardagliga hemvården märks detta bland annat genom att vårdpersonalen inte tillåts hjälpa den demenssjuke genom att slänga gammal mat eller hindra den sjuke från att äta densamma. Att rensa en demenssjuk persons kylskåp eller skafferi på dåliga och utgångna produkter är ett lagbrott. Att hindra handlingar som skadar personen ifråga måste rimligen tillåtas i det jobb vårdpersonalen har. I har man genom Mental Capacity Act lyckats skapa ett regelverk där personalen tillåts ta vissa beslut åt den sjuke om denne har en sjukdom som påverkar hjärnans funktion och som gör att den demenssjuke inte kan fatta ett specifikt beslut ifråga. Personalen måste då använda sig av en lista med kriterier när de tar dessa beslut. Detta måste sedan dokumenteras så att ett eventuellt överklagande är möjligt. Även behöver en lagstiftning som ökar rättstryggheten för demenssjuka som den ger personalen möjlighet att hjälpa dem som inte själva kan ta besluten ifråga.
mot · GZ02So398 · 2011-10-04 00:00:00 — Rätten till personlig assistans tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en förändrad tillämpning vid prövning av rätten till personlig assistans. anger att förändrad tillämpning vid prövning av rätten till personlig assistans har lett till förtvivlade människor som berövats rätten till ett gott liv. Tillämpningen har förändrats och lett till en allt stramare syn. Enligt ett internt informationsmeddelande från ska till exempel hjälp med måltider endast ges om man inte kan äta själv. Om personen klarar att inta måltiden själv har man inte heller rätt till assistans för att förbereda, tillaga eller avsluta måltiden. Följande är en direkt återgivning av beskrivning av hur verkligheten kan se ut. ådrog han sig svåra skallskador vid en trafikolycka. Han tillbringade på sjukhus. har han bott i egen lägenhet och haft personlig assistans dygnet runt. Vid en omprövning som gjordes 2005 beviljades han . fattade ett nytt beslut. Med hänvisning till ett informationsmeddelande, IM 2007:161 från centralt, beslutar att helt dra in hans assistansersättning. Från att ha haft assistans dygnet runt, med vaken assistans och dubbel assistans beviljas nu . vet inte vad han stoppar i munnen. Han kan inte skilja en gurka från ett gem. Han skiljer inte på det som ligger i soppåsen från det som ligger på tallriken. Han stoppar det mesta i munnen. vet inte heller när det är dags att äta och han glömmer om han har ätit. Han ser inte maten om den står utanför hans synfält, som inskränkts efter skadan. Men han kan som sagt föra handen till munnen. Därför får han inget stöd i matsituationen. Utan att ta ställning till om den stramare tillämpningen vid prövning av rätten till personlig assistans är förenlig med lagstiftningens intentioner och avsikt torde det ändå framstå för de flesta att det finns ett behov av en förändrad tillämpning.
mot · GZ02So400 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stoppa spridningen av hiv. I lever ca 5 000 människor med en hivinfektion. har antalet fall ökat oroväckande i . En bedräglig tystnad har spridit sig kring sjukdomen som en ny generation unga har vuxit upp som inte nåtts av tillräcklig information om sjukdomen. En FN-studie visar att sex av tio unga i världen saknar tillräckliga kunskaper om hur hiv överförs. Bäst kunskaper har unga i de länder som drabbats hårdast av epidemin. I många höginkomstländer, däribland , är dock kunskaperna bland unga oroväckande bristfälliga. finns många som inte tror att hiv finns i . är kunskaperna om smittspridning och om hur man skyddar sig, undermåliga. Det har aldrig levt så många med hiv och aids i världen som , över 33 miljoner människor enligt den senaste statistiken. En allt mer globaliserad värld leder också till att smittan sprids mellan länderna. I syfte att komma till rätta med problemet krävs informationssatsningar kring sjukdomen samt ett aktivt arbete för att minska stigmatiseringen av hivpositiva. I detta arbete är ett borttagande av informationsplikten en viktig del. Många vågar inte berätta om sin sjukdom, vilket gör att den ytterligare anonymiseras och kunskap och förståelse för hivprevention förhindras. har en av de mest repressiva lagstiftningarna i världen som rör personer med hiv. För detta har kritiserats internationellt. Inte nog med att lagstiftningen gör rättsläget osäkert för den som bär på hivviruset, den är också kontraproduktiv ur ett preventionsperspektiv. Informationsplikten som innebär att den som bär på hivviruset enligt lagen måste informera sin sexpartner om sin status innebär att det fulla ansvaret ligger på den som är hivpositiv medan den som är hivnegativ eller inte vet om sin hivstatus inte har något ansvar. Majoriteten av dem som blir smittade med hiv blir det av någon som inte själv vet om att han eller hon bär på hivviruset. Nysmittade är som mest smittsamma och då känner man ofta inte till sin hiv-status. Informationsplikten är därför såväl verkningslös som kontraproduktiv. Det måste anses vara i alla inblandade sexpartners intresse att skydda sig. Den som medvetet sprider smittan vidare begår en brottslig handling och kan dömas i enlighet med gällande rätt; dagens system med informationsplikt uppnår inte sitt syfte.
mot · GZ02So401 · 2011-10-04 00:00:00 — Blodgivning och sexuell läggning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sexuell läggning eller preferens inte borde ha någon inverkan på en individs möjlighet att lämna blod. Bristen på blodgivare i landet är stor. För att kunna upprätthålla en tillräcklig mängd blod på våra sjukhus är det viktigt att alla friska personer som vill bidra med sitt blod ska få göra det. Till skillnad från det gamla regelverket för blodgivning så har man i det nya formellt sett tagit bort regler som diskriminerade till exempel homosexuella män. tar man sikte på riskbeteenden och den som har ett sådant kan hindras från att ge blod . En av de grupper som inte tillåts lämna blod är dock den så kallade MSM-gruppen, det vill säga män som har sex med män. I verkligheten innebär det att homosexuella män helt nekas möjligheten att lämna blod på grund av sin sexuella läggning, friska eller inte. Diskriminering på grund av sexuell läggning är alltid ovärdigt en rättsstat. Det måste alltid vara fundamentalt att kontrollera allt blod, oavsett givarens sexuella läggning, så att det inte bär på några sjukdomar. Regelverkets innehåll borde därför ändras så att det inte innebär dold diskriminering så som .
mot · GZ02So402 · 2011-10-03 00:00:00 — Tandvårdsbehandling som ett led i sjukvårdsbehandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tandvårdsbehandling som ett led i sjukvårdsbehandling. Det finns ett flertal medicinska diagnoser som medför påverkan på tandstatusen, liksom det finns tillstånd där tandstatusen påverkar det övriga hälsotillståndet. ingår tandvårdsbehandling som ett led i sjukvårdsbehandling, vilka är indelade i olika grupper. För de olika diagnosgrupperna finns det i sin tur regler för när, var och hur tandvårdsbehandlingen skall inkluderas som ett led i sjukvårdsbehandling. Dessa grupper bör självklart regelbundet revideras utifrån ett antal kriterier, bland annat prevalens, förändringar i behandling, dokumenterade biverkningar, men också i relation till kostnadsutvecklingen. Det kan också vara så att förnyat behov av tandvård uppstår vid senare tillfälle än när tandskadan uppstår, exempelvis är det inte ovanligt att fyllningar, kronor och liknande krackelerar och att patienten behöver genomföra en ny behandling, vilken eventuellt inte kommer att omfattas av nämnda försäkring. Dessutom föreligger regionala skillnader i tolkningen. Ett exempel som illustrerar problematiken är att tandskada som uppkommit till följd av ett epileptiskt anfall inkluderas i tandvårdsbehandling som ett led i sjukvårdsbehandling. Första steget är att beställarenhet skall bedöma om skadan verkligen har inträffat under ett epileptiskt anfall, därefter skall den av tandläkaren föreslagna behandlingen utredas och slutligen skall kostnaden bedömas. Om det sedan visar sig i ett senare skede att patienten exempelvis behöver byta ut fyllningen eller på annat sätt måste åtgärda skadan på nytt kan det mycket väl inträffa att beställarenheten avslår ansökan med motivet att ersättning för behandling har utgått. I syfte att erbjuda de personer som har behov av tandvård som ett led i sjukvårdsbehandling detta, bör regeringen överväga att göra en översyn av vilka sjukdomar och tillstånd som skall inkluderas i försäkringen. Vidare bör en översyn övervägas av hur försäkringen kan utformas för att erbjuda möjlighet att inkludera de behov av tandvårdsbehandling som kan uppkomma i ett senare skede i livet till följd av tidigare genomförd behandling inom ramen för lagen om tandvårdsbehandling.
mot · GZ02So403 · 2011-10-04 00:00:00 — Förebyggande arbete mot stressrelaterade sjukdomar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förebyggande arbete mot stressrelaterade sjukdomar. Utbrändhet, utmattningsdepression, är ett uppmärksammat problem men utmattningsdepression som symtom är inget nytt. Men den växande psykiska ohälsan bland unga, främst bland unga kvinnor, visar att vi står inför ett samhällsproblem där vi i vårt välfärdssamhälle möter nya svårigheter. Utökade möjligheter och krav på prestation och tillgänglighet står i skarp kontrast till avsaknaden av återhämtning och vila. De yttre och inre kraven ökar som våra möjligheter att välja begränsas, där viktiga val måste göras allt tidigare i livet, där ekonomiska resurser beskärs och utrymmet på arbetsplatsen för återhämtning och möjligheten att göra ett bra arbete minskar i takt med krav på effektiviseringar. Behovet av sjukvård kopplat till stress ökar kraftigt i vårt samhälle, och unga människors psykiska ohälsa, framför allt bland unga kvinnor, är ett växande problem. Det leder till sänkt välbefinnande, lägre effektivitet, ökat mänskligt lidande och sänkt livskvalitet. De grupper som drabbas hårdast av stress är kvinnor och barn. Omkring två tredjedelar av både lång- och korttidssjukskrivna är kvinnor, och belastningen i kvinnors liv har ökat mer än för män. Parallellt med den ökade arbetsbelastningen har utrymmet för gemenskap och mänsklig kontakt minskat på många arbetsplatser. Den mest oroande trenden är den ökade stressen bland barn. Mer än hälften av barnen har åderförkalkningsförändringar i sina blodkärl. Så kallad åldersdiabetes upptäcks hos barn i allt lägre åldrar. Övervikt och fetma hos barn ökar liksom psykosomatiska besvär som magsmärtor och huvudvärk. Framför allt visar sig barns ökade stress som störningar i beteendet, till exempel aggressivitet, koncentrations- och inlärningssvårigheter, och i form av ångest och depression. Naturligtvis gäller här som i övrigt när det gäller åtgärder för hälsan att det alltid är enklare att förebygga än att behandla. Behovet av folkhälsoupplysning kring hur man förebygger stressrelaterade sjukdomar är stort. Många känner inte till kopplingen mellan de fysiska varningstecken som finns och att exempelvis stress kan leda till övervikt, hjärtproblem med mera. Att redan i tidig ålder få lära sig behovet av avkoppling och återhämtning tycks bli allt viktigare. Förmågan att lita och lyssna till sig själv och till sin kropp bör finnas med i undervisningen redan från tidig ålder. Ett behov av kunskap hos chefer och ledande personer på arbetsplatser för att skapa strukturer för återhämtning som i sin tur leder till effektivt utfört arbete och en friskare personal är ytterligare en del för att motverka den ökande psykiska ohälsan.
mot · GZ02So404 · 2011-10-03 00:00:00 — Översyn av reglerna för blodgivning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör se över reglerna för blodgivning. råder det brist på blod. Det beror vanligtvis på att också blodgivare tar semester medan behovet av blod är eller ökande. Därutöver finns det över året även obalanser mellan tillgång och efterfrågan. På vissa håll i landet är antalet blodgivare väsentligt färre än i övriga landet. En anledning kan vara de krav som ställs på den som vill bli blodgivare. ställer ganska hårda krav på den som ska bli blodgivare. Självklart ska det vara så. Exemplen från den tid då blodtransfusionen kunde innehålla ovälkomna inslag av gulsot förskräcker. Till den situationen vill ingen återvända. Men det kan knappast vara rimligt att man ska kunna läsa och förstå svenska, för att få lov att bli blodgivare. Det viktigaste borde vara att personen är garanterat frisk, så att blodet håller den kvalitet som det måste göra, samt att blodgivaren inte far illa själv av att lämna blod. Språkkravet ter sig mycket otidsenligt. Det måste vara möjligt att tillhandahålla den information som krävs för att ge blod på ett flertal språk skriftligt och vid behov kunna ta hjälp av språkkunnig personal för att förtydliga det som kan behöva förtydligas ytterligare. Det måste vara hög tid att ser över reglerna för blodgivning och anpassar dem till hur samhället ser ut . För nytt blod behövs innan de gamla blodgivarna dör ut.
mot · GZ02So413 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om låta utreda en komplettering av LSS-utjämningssystemet. har ett utjämningssystem mellan kommunerna avseende kostnaderna för personer som tillhör personkretsen LSS. Detta system har alltsedan sin introduktion fungerat allt bättre och omfattar systemet i princip alla personer i som tillhör personkretsen. Därmed kan det nu vara dags att ta ett sista steg för att täppa till ett av de få kvarvarande hålen som den dåvarande som tog fram utjämningssystemet inte mäktade med. Jag satt själv med i kommittén och deltog aktivt i processen med att ta fram förslaget. Bristen med systemet är på samma gång dess styrka. Kostnadsutjämningssystemet bygger på genomsnittskostnader för vården av personkretsen, uppdelade i olika kategorier. Fördelen med ett sådant system är att det blir lätthanterligt och logiskt. Nackdelen är att det alltid finns individer som sticker ut och som inte passar in i någon av dessa genomsnittsgrupper. Det som återstår och som borde utredas är kostnadsutjämningen för vissa enstaka individer, inte många men ett antal, som är så kostnadskrävande att de aldrig passar in i ett system. Dessa individer har naturligtvis också rätt till vård enligt LSS och tar enstaka kommuner här ett mycket stort ekonomiskt ansvar. En möjlighet att lösa denna fråga vore att skapa en särskild påse pengar inom LSS-systemet som man kan ansöka om. Det måste naturligtvis vara en begränsad summa, men ändå tillräckligt för att motsvara behoven, behov som måste var väl dokumenterade och vederhäftiga. Denna påse pengar finansieras genom de generella LSS-intäkterna från kommuner med lägre kostnader för LSS än genomsnittskommunerna, precis på samma sätt som det övriga LSS-utjämningssystemet finansieras. Ur denna påse ska det vara möjligt för kommuner att ansöka om särskilda medel för exceptionellt kostnadskrävande individer som tillhör LSS-personkretsen. Påsen eller fonden bör förvaltas av som även borde vara den myndighet som hanterar ansökningarna samt fördelningen av medel. Denna fråga diskuterades i den dåvarande , men bedömdes då vara alltför långgående för att kunna förverkligas. Redan att sjösätta det nuvarande systemet bedömdes då som ett högriskprojekt. har detta system varit igång och fungerar utmärkt. Därför bedömer jag att det är dags att även väcka frågan om en speciell påse pengar inom systemet för exceptionellt vårdkrävande individer inom LSS-personkretsen. Jag föreslår därför att till regeringen uttalar som sin mening att regeringen bör tillsätta en utredning kring LSS utifrån ovanstående resonemang.
mot · GZ02So414 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en skärpning av förslaget till ny alkoholstrategi för EU. En skärpt europeisk alkoholpolitik med folkhälsan i fokus är avgörande, då alkoholskador är ett stort problem för utveckling. Befolkningen inom EU har den högsta konsumtionen av alkohol per capita i världen, vilket också resulterar i omfattande alkoholskador, kriminalitet och död. dör exempelvis 115 000 personer av alkoholrelaterade orsaker inom EU, och av alla dödsfall bland unga män i är alkoholrelaterade. De mätbara kostnaderna för alkoholbruket inom EU uppmättes till . WHO:s antagna handlingsplan mot skadligt alkoholintag i framhåller också behovet av att arbeta mer aktivt mot alkoholrelaterade skador. är mer långtgående och detaljerad än , vilket bör influera omarbetningen av . Eftersom alkohol är en viktig del av många EU-länders ekonomi är även affärsintressena stora för att upprätthålla den gällande alkoholkulturen i . Alkoholindustrin har tyvärr ett stort inflytande på den europeiska alkoholpolitiken, inte minst genom en stark lobbyverksamhet. Det är därför av stor vikt att alkoholens folkhälsoaspekter och faktiska socioekonomiska kostnader lyfts fram som motvikt till alkoholindustrins krav. EU:s nuvarande alkoholstrategi, som löper ut , är enbart ett policydokument, men har ändå haft klart positiva effekter på medlemsstaternas alkoholpolitik. De flesta medlemsstaterna har antagit en skriftlig alkoholpolicy, infört en åldersgräns för inköp och konsumtion av alkohol samt lagstiftat om lägre promillegräns vid bilkörning. Alkoholstrategin har utan tvekan haft betydelse, och bör därför vara starkt pådrivande för att nästa strategi skärps och flyttar fram de alkoholpolitiska ambitionerna för en minskad alkoholkonsumtion i EU. Medlemsstaterna bör dock ha utrymme att själva utforma en effektiv nationell alkoholpolitik, utan att denna står i strid med om den inre marknaden. Exempelvis bör medlemsstaterna själva få besluta om införselkvoter av alkohol för att dessa inte ska undergräva den nationella alkoholpolitiken.
mot · GZ02So416 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att följa upp hur de ekonomiska villkoren utformats i kommuner och landsting och därmed vilka förutsättningar småföretagen har att etablera sig och driva företag inom vård och omsorg. Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män är stora, delvis därför att kvinnor i större utsträckning än män arbetar i offentlig sektor där det finns färre karriärmöjligheter, färre möjligheter att byta arbetsgivare och därmed färre möjligheter att få upp lönen. Jag vill se en ökad användning av lagen om valfrihet vid upphandling av välfärdtjänster. Både för att patienter, kunder eller beställare av tjänsterna ska kunna välja av vem de vill köpa tjänsterna men också för att det är värdefullt ur ett tillväxtperspektiv. Med fler företag som etablerar sig och flera arbetsgivare så öppnas för en rörlighet och en utveckling av branschen som är till gagn för alla. Allt företagande är förenat med risktagande, men också vinstmöjligheter. Därför är det lika självklart att de som producerar välfärdstjänster ska kunna gå med vinst, precis som det alltid har varit det för exempelvis de byggföretag som bygger skolor och de läkemedelsföretag och medicintekniska företag som levererar varor och medicin till sjukvården. Liksom för alla andra branscher och sektorer är det viktigt med goda företagsvillkor inom välfärdssektorn. Inom vården och omsorgen växer möjligheterna att tack vare LOV starta och driva företag. Med beslut i fullmäktigeförsamlingar runt om i landet så öppnas en tidigare stängd sektor upp för företagande. För att säkerställa valfrihetsreformens fortsatta utveckling är det av vikt att följa hur de ekonomiska villkoren utformas. Därför vill jag att regeringen följer upp hur de ekonomiska villkoren utformas i kommuner och landsting och därmed vilka förutsättningar småföretagen har att etablera sig och driva företag inom vård och omsorg. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GZ02So417 · 2011-10-03 00:00:00 — Nationella riktlinjer för arbetet med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utforma en nationell policy när det gäller sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att samordna det preventiva arbetet för att förhindra oönskade graviditeter, STI och hiv. har en lång tradition och en stolt historia av att arbeta med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, men trots det är siffrorna för sti, klamydia, hiv och oönskade graviditeter höga. värnar om människors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter både nationellt och internationellt, och vi har en policy för arbetet med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i den internationella politiken. Däremot saknas något liknade för det nationella arbetet. lade en arbetsgrupp på fram en promemoria (Bättre förutsättningar för det förebyggande arbetet) med en rad förslag på åtgärder för att förhindra oönskade graviditeter och förbättra det nationella preventiva arbetet. Flera av dessa förslag bör förverkligas och genomföras. Ett förslag i promemorian är att ska ha i uppdrag att samordna det nationella preventiva arbetet. Särskilt viktigt är det att hålla samman arbetet nu när arbetet med att förebygga hiv har flyttats från till . Ett liknande förslag har lagts i . Det svenska nationella arbetet med sexuell och reproduktiv hälsa är alltför splittrat. behöver en nationell policy för det nationella arbetet som tar sikte på sti, hiv och oönskade graviditeter samt på människors rättigheter på området. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.