ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Fi310 · 2011-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Anslagsför-ändring (tkr) Specifikation av anslagsförändringarna: Kompensation för höjt grundavdrag för pensionärer Barnomsorg på obekväma tider Indragning m a a följdeffekt av tillfällig skattekredit för personer med försörjningsstöd som börjar arbeta Indragning till följd av nej till barnomsorgspeng Indragning till följd av förändringar i sjukförsäkringen Indragning till följd av förändringar i a-kassan Det så kallade 24-timmarssamhället bärs upp av kvinnor. Att arbeta kvällar, eller delade turer blir allt vanligare. Många tjänstemän arbetar mycket övertid i långa perioder. Ska det vara möjligt att klara detta krävs att det finns barnomsorg att tillgå också på dessa arbetstider. Vi avsätter därför 2012 i stimulans till kommuner som erbjuder barnomsorg på obekväm arbetstid. Regeringen gör en neddragning på gymnasieskolan med 2012 med hänvisning till den nya gymnasiereformen. Regeringen har inte visat hur den reformerade gymnasieskolan ger lägre kostnader för kommunerna. När gymnasieskolans kostnadsutveckling med anledning av gymnasiereformen har utretts kommer vi att ta ställning till frågan. avsätter vi till gymnasieskolan. Ett sommarjobb är ofta ungdomars första kontakt med arbetslivet. Genom sommarjobb får ungdomar lära sig vilka krav som ställs på en arbetsplats, praktiska arbetslivserfarenheter och referenser för sitt framtida jobbsökande. I i södra har det under bedrivits ett mycket framgångsrikt samarbete mellan kommun och näringsliv för att skaffa fram sommarjobb åt skolungdomar. Fyra årskullar, de som slutat årskurs 9 på högstadiet till dem som slutat årskurs 3 på gymnasiet, erbjuds sommarjobb och alla som lämnar in en ansökan garanteras arbete. Garantin inkluderar arbete . Av de sommarjobb som finns i satsningen är inom det privata näringslivet och resterande inom den kommunala verksamheten. De privata arbetsgivare som inte kan stå för hela lönekostnaden kan erhålla en viss ekonomisk hjälp från kommunen. Vi föreslår att Nynäshamnsmodellen utvidgas till att omfatta samtliga kommuner. De kommuner som inför modellen erhåller ersättning via ett riktat statsbidrag. Satsningen genomförs och beräknas uppgå till .
mot · GZ02Fö215 · 2011-10-03 00:00:00 — Lagstadgat gränsvärde för elektromagnetisk strålning från kraftledningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör utvärdera ett lagstadgat gränsvärde för exponering för elektromagnetisk strålning kring kraftledningar. har inget lagstadgat gränsvärde när det gäller magnetfält. Istället tillämpas en så kallad försiktighetsprincip, vilket innebär att om man kan minska exponeringen till rimliga kostnader så ska man göra det. Anledningen till att det inte finns något lagstadgat gränsvärde är att man ännu inte har klara bevis för att fälten ökar cancerrisken. Försiktighetsprincipen baseras främst på att cancerrisken inte kan uteslutas. Försiktighetsprincipen innebär att risker för människors hälsa ska undvikas så långt som det kan anses ekonomiskt rimligt. Det är inte rimligt att en avvägning ska göras mellan ekonomin och människors hälsa. Arbetarskyddsstyrelsen rekommenderar att gränsvärdet 0,2 mikrotesla inte får överskridas under arbetstid. Ett värde som t ex överskrids vid vistelse ifrån en 400 KV ledning. Sambandet mellan exponering för elektromagnetiska fält från kraftledningar och vissa andra elinstallationer och ökad risk för leukemi hos barn har diskuterats . gjordes en omfattande genomgång av de epidemiologiska forskningsrapporterna som då fanns. Resultaten från genomgången tyder på att man kan se en viss ökning av leukemirisken hos befolkningsgrupper som exponeras för magnetiska fält på 0,4 mikrotesla. Det vetenskapliga underlaget anses fortfarande inte tillräckligt gediget för att man ska kunna sätta ett gränsvärde. Därför är det mycket viktigt att forskningen inom området fortsätter. Många länder i har redan lagstiftat om ett lägre gränsvärde, och man accepterar inte att värdet bara sätts utifrån omedelbar risk för exponering utan värdet ska ge skydd mot effekter av långvarig exponering. Tekniskt sett går det att ersätta en del kraftledningar med kablar i marken och därigenom minska styrkan på magnetfälten. Hur mycket fälten minskar beror bland annat på hur djupt ledningen placeras. Kraftledningar som läggs i tunnlar ger ofta försumbara magnetfält i marknivå, medan ytligt nedgrävda kraftledningar kan ge förhöjda magnetfält rakt ovanför. Så länge forskningen inte kan fastställa risken med att långvarigt exponeras för strålning från kraftledningar bör ledningarna i första hand grävas ner även om kostnaderna är betydligt högre än för luftburen ledning. Människors hälsa måste gå i första hand. bör utvärdera om ett lagstadgat gränsvärde på högst 0,2 mikrotesla som inte får överskridas vid exempelvis nybyggnation av kraftledningar är möjligt. i (S)
mot · GZ02Fö216 · 2011-10-04 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag till hur räddningsinsatserna på sjön kan likställas med räddningstjänsten för sjöarna . Den som hamnar i sjönöd och ropar mayday i sin radio på sjön ropar förgäves eftersom ingen lyssnar av sjöräddningskanalen VHF kanal 16. Denna internationellt vedertagna räddningskanal räddar liv längs hela den svenska kusten, på , , och för övrigt runt hela världen men inte på . är fjärde största sjö med en yta av . Den har ett mycket stort yrkesfiske, färjetrafik och ett ökat antal fritidsbåtar samt passagerarbåtar som utför trafik längs och . Den anses vara svårnavigerad med många grund och svåra passager. Utöver detta finns ett växande intresse för olika vinteraktiviteter i form av långfärdsåkning på skridsko och fritidsfiske. När ingen svarar på kanal 16 har mobiltelefonen blivit räddningen för dem som hamnat i sjönöd på i det fall man har mobil, och det finns täckning. Men eftersom det runt finns flera kommuner, länsstyrelser, larmcentraler och polisdistrikt är det inte ovanligt att larm från tillbud på där liv står på spel försenas eftersom det inte finns någon gemensam central samordningsfunktion. Det finns exempel på dödsolyckor där den bristande larmfunktionen försenat räddningsinsatsen. Det är som statlig myndighet som ansvarar för längs den svenska kusten samt för sjöarna som de även samverkar på internationellt vatten. Operativt är det den gemensamma Flyg- och sjöräddningscentralen (JRCC) som avlyssnar VHF kanal 16 och leder . Självfallet måste , i likhet med , och , ingå i den statliga . Då kan arbetet för insatser på utan gränsdragningsproblem ledas från en och samma räddningscentral. Detta skulle avsevärt minska riskerna för fördröjningar och missförstånd i en räddningsinsats. Då jag anser det vara mycket angeläget att en förändring kommer till stånd är det önskvärt att regeringen återkommer till med förslag om hur räddningsinsatser på sjön ansvarsmässigt kan likställas med räddningstjänst för sjöarna .
mot · GZ02Fö219 · 2011-10-03 00:00:00 — Främjande av svenska militära kompetensnätverk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja svenska militära kompetensnätverk. I har lokala och stabila arbetsmarknader uppstått inom flera högteknologiska områden till följd av kompetensnätverk som har kopplingar mellan militär och civil verksamhet. Dessa lokala nätverk grundar sig i högteknologi, entreprenörskap och kreativitet. Nätverk av dessa slag är ofta ledande i sitt område internationellt och ligger till grund för konkurrenskraften hos svenska försvarsprodukter och . Tydliga exempel är och samt Totalförsvarets skyddsrum i där bland annat Försvarsmakten och samarbetar. I regeringens forskningspolitiska proposition 2008/09:50 Ett lyft för forskning och innovation framgår att försvaret i stor utsträckning samverkar med det civila samhällets forskningsaktörer för att nyttiggöra kunskap och resurser som finns tillgängliga. Det framkommer även att ett ökat kunskapsutbyte mellan försvarssektorn och samhällets övriga sektorer kan vara gynnsamt för det nationella kunskapsläget som helhet. För att öka vår konkurrenskraft internationellt bör det ligga i intresse att bevara och vidareutveckla de områden där vi redan ligger långt framme. Det förutsätter att en stabil lokal verksamhet redan har etablerats och att den främjas internationellt. Regeringen bör därför se över möjligheterna att främja utvecklingen av svenska militära kompetensnätverk både nationellt och internationellt för att öka vår kunskap samt stärka konkurrenskraften hos svenska företag.
mot · GZ02Fö221 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om miljödeklaration av försvarets verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett långsiktigt ansvar för de miljöproblem försvaret skapar. Sanering av nedlagda övningsfält är inte en lätt uppgift. Det kostar pengar, och uppenbarligen händer det att man träffar på oförutsedda föroreningar. Försvarets verksamhet är omfattande, och vissa moment har uppenbart en stor omgivningspåverkan. Ett exempel är målområden för skjutövningar för stridshelikoptrar och flyg. Det har förekommit kritik av flygets bombövningar i ur miljösynpunkt. Ett annat exempel är övningsområdet från det nedlagda regementet i där åren går utan att en sanering genomförs, vilket gör att området förblir ett tomrum i ett område som är i behov av utveckling. I takt med att de ekologiska gränserna för människans aktiviteter blir allt mer ansträngda ökar kravet på olika verksamheter att redovisa och minimera sin negativa miljöpåverkan. Det borde även gälla för försvarets verksamhet. Att redovisa relevanta utsläppsbilder från byggnader, fordon, båtar och flyg samt att redovisa innehållet i de produkter försvaret använder i sin verksamhet är förmodligen inte svårt. Att beskriva den miljöpåverkan som användningen av dessa saker förorsakar är förmodligen betydligt mer komplicerat, men självklart inte en omöjlighet. Det borde vara möjligt att miljödeklarera en skjutövning, och det borde vara möjligt att miljödeklarera ett övningsområde. Huruvida det svenska försvaret har kemiska stridsmedel till sitt förfogande ligger utanför min vetskap, men även om så inte är fallet så torde några av de produkter som försvaret använder eller enbart lagrar ha långsiktig miljöpåverkan. Skjutfält är ett exempel där föroreningar ansamlats . Jag menar att det är rimligt att den som brukar dessa produkter även tar det långsiktiga ansvaret för deras inverkan på vår miljö. Rimligen borde det betyda att man städar efter varje övning och att man ser till att utrustning är spårbar så att vi inte riskerar att farlig militär utrustning hittas efter det att den borde ha destruerats. En tydlig miljödeklarering av försvarets verksamhet är även en förutsättning för att det långsiktiga ansvaret skall kunna tas. Som ett första steg bör metoder för att hantera detta långsiktiga ansvar tas vad gäller verksamhet inom landets gränser. Metoder för att ta ett sådant ansvar vid internationella insatser under FN-flagg bör förmodligen ske i samverkan med andra länder och troligen under FN:s ledning. Jag vet att den del i FN-systemet som bär ansvar för materielanskaffning har ett stort intresse av denna fråga, men får mycket dålig respons för detta från medlemsstaterna som i första hand ser på kostnader. bör kunna trycka på för att stödja en utveckling där miljökonsekvenser av insatser i större utsträckning får styra materialval liksom arbetssätt under insatserna.
mot · GZ02Fö223 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av forskning och utveckling av värdiga boendeformer för elöverkänsliga. Trots att forskningen inte kunnat tydliggöra sambandet mellan den sjukdomsbild som många uppvisar och känsligheten för strömförande ledningar och strålningsfält far många människor illa i sin situation. Elöverkänslighet är en erkänd funktionsnedsättning. Som en följd av mötet med elektromagnetiska fält och mikrovågor i en otillräckligt anpassad miljö, blir den elöverkänslige funktionshindrad och ska i enlighet med det miljörelaterade funktionshindersbegreppet kunna få sin arbetsplats, bostad, skola men även allmänna utrymmen såsom bibliotek, aulor mm anpassade genom till exempel elsanering. Människor med funktionsnedsättningar är samhällsmedborgare och alla samhällsmedborgare har lika värde. Det är individens behov som ska ligga till grund för samhällsplanering samt att alla resurser används så att varje individ kan vara delaktiga i samhället. Detta enligt de inledande bestämmelserna i 22 standardregler under rubriken delaktighet och jämlikhet, samt i om rättigheter för personer med funktionsnedsättningar, vilken trädde i kraft . Att hitta en bostad som passar är ingen självklarhet för den som är elöverkänslig. I många hus och lägenheter är nivåerna av både låg- och högfrekventa elektromagnetiska fält relativt höga. I finns en rad organisationer som organiserar människor som lever i, eller har kontakt med människor som lever i ett utanförskap på grund av sin sjukdomsbild kopplad till samhällets utveckling med elektriska spänningsfält. Dessa organisationer har på olika sätt lyft fram behoven av och visat på möjligheten att skapa boendeformer som ger människor med hög känslighet för spänningsfält en möjlighet att leva under värdiga former. Det kan handla om områden som befriats från strålning från för telefoni och radio/TV eller från kraftfält skapade av elektriska ledningsdragningar. Den forskning som framtagits visar på komplexa förhållanden där kombinationen av olika diagnoser sammankopplat med elöverkänslighet skapar svåra förhållanden för individen. För många är dock endast elöverkänsligheten det svåra förhållandet som utgör grunden för den ohälsa man lever i. ligger till grund för handikapplagstiftningen som alltså utgår från individens behov och inte från vad som är vetenskapligt klarlagt kring en funktionsnedsättning. Som exempel kan då nämnas att kommunerna kan fatta beslut om att bevilja bidrag till bostadsanpassning för elöverkänsliga. Med anledning av det ovan anförda bör det göras en översyn av elöverkänsligas situation. i (S)
mot · GZ02Fö226 · 2011-10-05 00:00:00 — Översvämningsrisken vid stigande vattennivåer i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riskerna vid höga vattenflöden i . Situationen med stigande vattennivåer i innebär en komplex situation. Då vattennivåerna stiger i påverkas städer som med en direkt överhängande risk för översvämning. har sitt centrum så lågt beläget att det även vid en måttlig ökning av vattenstånd översvämmas. För att då avvattna krävs att flödet i ökar. Det innebär i sin tur att riskerna ökar för de kommuner som ligger nedströms längs med älven. Det avser ökade vattennivåer med den översvämningsrisk som blir följden även för dessa kommuner, men också en starkt ökad skredrisk. Kommuner som Ale och har stora bekymmer med skred och skredrisk. Även en mindre ökning av vattenflödet har en stark påverkan på skredrisken. Vid ett katastrofläge är det oklart vem som prioriterar vad som skall ske. Vilka kommuner skall drabbas och vilka risker är man beredd att ta? Tillspetsat kan man fråga om det är , och som skall dränkas eller om det är , och ? saknas både klarhet om beslut och en sammanhållen strategi och organisation där samtliga berörda kommuner tvingas samarbeta. Det saknas också konsensus om risknivån som gör att diskussionen riskerar att präglas av tyckande och troende. De åtgärder som diskuterats har det gemensamt att de helst skall göras i någon annan kommun, de innebär stora ingrepp och de kostar enorma summor. Men faktum kvarstår att om eller när en akut situation inträffar och det kan bli aktuellt att t ex köra över vattendomen så befinner vi oss i en direkt kris och direktiven behöver vara klara. Med anledning av detta bör problemen med stigande vattennivåer i beaktas enligt intentionerna med motionen.
mot · GZ02Fö229 · 2011-10-05 00:00:00 — som säkerhetspolitisk arena i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strategiska läge i för att utveckla samarbete och utbyte i . I bor ca 100 miljoner invånare, vilket gör regionen till en av de mest expansiva i . utgör ett av världens mest trafikerade havsområden. Vid varje givet tillfälle finns det ca 2 000 fartyg i och antalet ökar. ligger som en refug i med fartygsleder på båda sidor om ön. Fartygstrafiken ökar kraftigt och särskilt i våra känsliga områden, t.ex. mellan och . I luftrummet över såväl som genomförs också 000 flygningar där den mest intensiva perioden stäcker sig . Flygtrafiken över har ökat och ökar fortfarande. Av säkerhetsskäl har tvingats införa flygbegränsningar, och i luftrummet ovanför har det skapats en ny dubbel flygled för framförallt flyget mellan , och . Den alltmer intensiva trafiken såväl i som i luftrummet ovanför gör att bland annat i detta avseende intar en strategiskt viktig plats i och . har en mycket bra och väl fungerande flygplats som även fått en nationell och strategisk status. Med sin kapacitet att klara flygtransporter och logistik utgör även i detta avseende en viktig strategisk plattform. läge i kan utgöra platsen för en såväl nationell som internationell samlad säkerhetspolitisk arena i en god samverkanstradition. Det innebär att på kunna skapa möjligheter att utveckla nya former för samverkan och att effektivisera samnyttjandet av resurser mellan länder, myndigheter och organisationer i . ses som en neutral plats i och med anledning av detta kan i ett framtida perspektiv mycket väl utveckla denna samverkan till ett kunskapsutbyte mellan länder i . geografiska läge bör i större utsträckning betraktas som en resurs och plattform inom ramen för Europapolitik. har vid tidigare tillfällen uttalat sin positiva inställning till samverkan och samarbete mellan olika aktörer för att förebygga och hantera olyckor och kriser. har också, i likhet med mig, sett förutsättningar för samverkan och samutnyttjande av resurser som goda. I försvarsutskottets betänkande 2010/11: FöU4 är utskottet tydligt: Utskottet ser positivt på ett utvecklat samarbete och utbyte i . Det stärker säkerheten i en region där har ett strategiskt läge. har dock ansett att den nya Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har till uppgift att driva på utvecklingen av sektorsövergripande samverkan och att arbeta med samordning mellan berörda aktörer i samhället för att förebygga och hantera olyckor och kriser. Detta anser jag inte behöver motverka att läge i inte skulle kunna användas och utvecklas till att utgöra platsen för en såväl nationell som internationell samlad säkerhetspolitisk arena i en god samverkanstradition för kunskapsutbyte mellan länder i . (senare Region ) och på , Sidas Östersjöenhet samt Gotlandsgruppen, som ingår som en av två utbildningsgrupper vid amfibieregementet på och är grupperad på före detta P18:s område på Visborgsslätt i , kan ses som viktiga aktörer i detta sammanhang.
mot · GZ02Fö230 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bygga ett nytt och större övningssegelfartyg för att komplettera och ersätta övningsskonerterna . har de båda övningsskonerterna varit två mycket väl fungerande utbildningsplatser för svenska sjömän, blivande sjöbefäl och gymnasieungdomar. De byggdes för att ersätta skolfartyget , som är museifartyg i . Jag kan av egen erfarenhet intyga vilken utvecklande och berikande erfarenhet det är att få en sjöutbildning på dessa fartyg. Den kamratanda, den träning i samarbete och det ansvarstagande som utbildningen innebär är svår att få någon annanstans. Med början har stått som värd för . De stora segelfartygen lockar en stor publik, närmare en kvarts miljon människor. I denna stora segeltävling, liksom i mängder av andra, som t.ex. , deltar Gladan och Falken och representerar på ett förtjänstfullt sätt. Efter att ha sett vilket fantastiskt stort PR-värde segelfartygen har världen över har jag sett behovet av att nu satsar på ett nytt, större segelfartyg, som kan komplettera och ersätta Gladan och Falken. Med ett nytt och större övningssegelfartyg skulle vi kunna få en PR-maskin utan motstycke som är billig i drift och en väl fungerande utbildningsplats. Relationen till andra sjönationer, främst , skulle stärkas, och turistvärdet skulle vara än större. Skånberg (KD)
mot · GZ02Fö233 · 2011-10-05 00:00:00 — Den enskildes ansvar i händelse av olyckor och kris tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av frivilligorganisationer för samhällets krishantering. Den enskilde har ett eget ansvar för att förebygga olyckor och förhindra att de utvecklas till allvarligare kriser. Gjorda uppföljningar av olyckor och forskning har visat att hushållen måste ha basal krishanteringskunskap, vara uppmärksamma på vad som kan inträffa och kunna både hjälpa till med att förebygga kriser och olyckor och hjälpa varandra när något händer. Trots detta diskuteras det väldigt lite hur människor ska kunna ta detta ansvar i svåra lägen. saknar vi kunskap om hur allmänhetens beredskap ser ut för att klara sig i svåra lägen och hur många som vet hur man förhindrar att en svår situation blir värre. Frågor om vad som är en godtagbar standard på allmänhetens kunskap och förmåga och vem som har ansvaret för att säkerställa att den kunskapen faktiskt finns förtjänar att analyseras grundligt. Likaså är det viktigt att veta vilka strukturer som vi ska bygga på så att det viktiga hjälparbetet i utsatta lägen blir en samlad effektiv insats och inte en massa soloåkningar av enskilda med god vilja och ibland kunskap men där man inte fått lära sig att arbeta i team. I bor det många människor som flytt till vårt land från oroshärdar ute i världen. De har inte sällan en god kunskap om hur man bistår varandra i svåra lägen. Men de har ofta låg kännedom om hur exempelvis räddningstjänsten är organiserad i vårt land. Svenska är dessutom inte deras modersmål, som självklart också kan vara till nytta men som också betyder att de i stressade situationer kan få förstärkta språkproblem. Hur underlättar vi för dem att utnyttja sin faktiska kompetens att bistå andra i krislägen? Parallellt med detta minskar antalet medlemmar i de flesta av de frivilligorganisationer där man får lära sig att agera praktiskt och i team i krislägen. Vi har inte längre någon värnplikt eller civilförsvarsplikt. I kombination med små möjligheter att klämma in praktisk krishanteringskunskap på skolschemat får vi tveklöst en glesare krishanteringsförmåga bland allmänheten om inget görs åt saken. Därför finns skäl att analysera vilka krav det moderna samhället ställer på varje enskild medborgares krishanteringsförmåga och hur den förmågan ska säkerställas som en grund i samhällets förmåga, samt att analysera och först pröva om viktiga samhällsuppgifter på detta område kan anförtros ideella organisationer som har ett intresse av att långsiktigt och med uthållighet arbeta med dessa frågor och också analysera hur dessa insatser ska stödjas utan att myndigheter styr och ställer för mycket med deras verksamhet. Att myndigheter, som de får den hjälp de behöver, också slår vakt om organisationernas oberoende och de fördelar detta ger är också avgörande. En förstärkt kunskap om och ett effektivt utnyttjande av den ideella sektorn i krissituationer skulle stärka demokratin och öka sammanhållningen i landet. Boriana (M)