ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02N339 · 2011-10-04 00:00:00 — Återföring av medel från vattenkraftsproduktionen Regeringen bör enligt oss se över möjligheten att återföra vattenkraftsmedel. Vi anser att vattenkraftskommuner har rätt att få del av de värden som skapas lokalt och ersättning för de naturingrepp som utbyggnaden av vattenkraften medfört. Insatserna för de återförda medlen skulle kunna inriktas mot lokal utveckling i form av infrastruktursatsningar, utvecklings- och näringslivsfrämjande åtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om återföring av medel från vattenkraftsproduktionen till de kommuner och regioner där produktionen sker. El från vattenkraftverk utgör en viktig del av energisystem. Den årliga produktionen är omkring , det vill säga nästan hälften av den svenska elproduktionen. Omställningen av det svenska energisystemet till en större andel förnybara energikällor gör att vattenkraften får en allt större betydelse. Vattenkraft är en miljövänlig energikälla som inte ger upphov till några utsläpp. De sju skogslänen bidrar med av den totala vattenkraftsproduktionen i . I är det en självklarhet att de kommuner där vattenkraften produceras ska få en rimlig ersättning. Det handlar dels om kompensation för de ingrepp i naturen som vattenkraftsutbyggnaden har medfört, dels om att kommunerna ska få del av det värde som vattenkraftsproduktionen genererar. Återföringen av vattenkraftsmedel ger fjäll- och glesbygdskommunerna i möjlighet att konkurrera med mer tätbefolkade kommuner och städer. Detta är en del av ett framgångsrikt system för att ge alla delar av landet förutsättningar för utveckling och tillväxt. I är situationen annorlunda. får kommuner och bygder där vattenkraften byggts ut enbart ca i så kallade bygdemedel. Statskassan inkasserar däremot nästan enbart i fastighetsbeskattning på vattenkraften.
mot · GZ02N340 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om privatkopieringsersättning och privatkopieringsavgift. De företag som tillverkar och importerar cd- och dvd-skivor är skyldiga att betala en viss ersättning till filmupphovsmän och musiker. Ersättningen kallas privatkopieringsersättning (tidigare kassettersättning) och den ålägger innehavaren att erlägga kompensation i form av en fastställd summa per skiva alternativt per inspelningsbart lagringsmedium och inspelningsbart utrymme. Ersättningen indrivs från ett privat företag. Kopiering för privat bruk är enligt rådande lagstiftning inte förbjudet och kallas för ensamrätten. Filmer och musik kan med dagens teknik även nedladdas helt lagligt under förutsättning att upphovsmannens tillstånd finns, och sedan för privat bruk lagligt läggas över på annat lagringsmedium. Det finns flertalet lagliga tjänster för musik- och filmdelning på nätet såväl mot betalning som gratis. är även externa hårddiskar och usb-minnen utsatta för vad som då kallas för privatkopieringsavgift. Avgiften är erlagd till en krona per gigabyte för usb-minnen och per extern hårddisk. Avgiften skall kompensera musiker och filmmakare för den eventuella förlust de upplever i samband med piratkopiering. Det är orimligt att artister och skådespelare inom underhållningsbranschen skall erhålla ersättning för att människor väljer att kopiera filmer och musik som lagligt köpts eller lagligt laddats ned på nätet. Vidare måste det anses orimligt att människor som inte använder dessa lagringsutrymmen till att lagra medier utan istället väljer att kopiera egna semesterfotografier eller hemmavideor skall bestraffas bara för att möjligheten till piratkopiering finns när man innehar denna typ av lagringsmedium. Efter ipredlagens ikraftträdande är det numer även straffbart att illegalt nedladda upphovsrättsskyddat material. Därmed finns någon plattform för fortsatt användande av piratkopieringsersättning och en översyn av utsikterna för ett eventuellt avskaffande av lagen bör därmed vara aktuell. Utöver detta bör man se över rimligheten i att företag innehar rätten att indriva påtvingade avgifter.
mot · GZ02N341 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta delar av vattenkraftens överskott stanna i . Norr om finns stora naturtillgångar som kommer hela till del. Inte minst vattenkraften spelar en avgörande roll för hela elförsörjning. Det vore rimligt och önskvärt att en större del av dessa naturtillgångar och resurser stannar i . Staten skulle kunna bidra till att utveckla norra genom att, som ägare till , placera huvudkontoret utanför . Ledningen för statliga borde göra detta på kommersiella grunder utan politisk styrning. I många avseenden är en plats som är direkt olämplig för ett huvudkontor, om man bortser från eventuella personliga vinster som kan finnas för ledningen. Utanför finns mycket goda kommunikationer med omvärlden och tidsskillnaden från södra delarna av till jämfört med att åka från , , eller med flyg eller från med tåg är marginell. Det finns mycket stora möjligheter att rekrytera lojala och kompetenta medarbetare utanför och det är ett viktigt skäl till att placera verksamheter där. Det förekommer omfattande trafikstörningar och boendepriserna för medarbetarna är väsentligt lägre utanför . Som ägare av borde staten överväga att låta bolaget ha sitt huvudkontor nära sina produktionsenheter. Vidare borde delar av vinsterna från vattenkraften kunna användas till att bidra till att hela ges förutsättningar att utvecklas. Detta kan ske genom att ges ett kommersiellt uppdrag att exempelvis samverka med universitet och högskolor i med syfte att utveckla nya energikällor. Man kan även tänka sig att en viss ekonomisk del av varje producerad kilowatt får stanna i respektive län och gå till insatser för att utveckla entreprenörskap i skolan och infrastrukturen i den egna regionen. , inte minst när det kommunala skatteutjämningssystemet diskuteras och debatteras, kan man utifrån ett Stockholmsperspektiv påstå att är tärande i förhållande till . Utan naturtillgångarna i norr så skulle vara betydligt fattigare. En av anledningarna är att produktionsanläggningarna finns i medan huvudkontorsfunktioner och staber med de höga tjänstemännen finns i och . Regeringen bör överväga att låta statliga företags huvudkontor och verksledningar lokaliseras utanför och en del av vattenkraftens resurser stanna i där de produceras för att bidra till att utveckla hela .
mot · GZ02N347 · 2011-10-02 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Anslagsförändring (tkr) Investeringar i solvärme och solel har rönt stort intresse och är en viktig framtidsmarknad för svenska företag. Vi avsätter , sammantaget , de kommande fyra åren för ett solinveste-ringsstöd.
mot · GZ02N348 · 2011-10-02 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Anslagsförändring (tkr) Vi vill inrätta strategiska samverkansformer med forskning och näringsliv för att stärka svensk konkurrenskraft. För detta avsätter vi . Det finns goda argument för att öka de statliga insatserna på riskkapitalområdet. Mot den bakgrunden vi vill skapa en riskkapitalfond med en total initial investeringsportfölj på . Fonden ska ha ett särskilt fokus på innovativa små och medelstora industri- och tjänsteföretag. Fonden ska agera marknadskompletterande, vilket innebär att enskilda engagemang ska avslutas när företaget nått en mognad som möjliggör privat finansiering. Fonden finansieras genom en avveckling av det statliga venture capital-bolaget . Detta redovisas i den socialdemokratiska budgetmotionen. Införande av ett nytt riskkapitalavdrag Vi vill inrätta ett riskkapitalavdrag för dem som investerar i ett mindre företag . Vi vill avsätta en halv miljard för detta, vilket redovisas på inkomstsidan i den socialdemokratiska budgetmotionen. Sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag De små- och medelstora företagen står för nästan hela nettotillskottet av nya jobb i ekonomin. Att få dessa företag att fortsätta växa och anställa är helt centralt. Vi föreslår därför en nedsättning av arbetsgivaravgiften riktad mot mindre företag. Arbetsgivaravgiften sänks på lönesummor . Statens nettokostnad för denna reform är , vilket redovisas på inkomstsidan i den socialdemokratiska budgetmotionen.
mot · GZ02N349 · 2011-10-02 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional tillväxt anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Anslagsförändring (tkr) Stöd till kommersiell service i glesbygd Regeringen har ökat anslagen till regionala tillväxtåtgärder med jämfört med budget. Av dessa ska gå till kommersiell och offentlig service fördelade mellan 20122014. Vi anser att det är otillräckligt och föreslår istället att stödet totalt bör ökas med jämfört med regeringens förslag till anslag.
mot · GZ02N352 · 2011-10-05 00:00:00 — Besöksnäringens behov av samordning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om besöksnäringens behov av samordning. Den svenska besöksnäringen har en mycket stor potential att vidareutvecklas och är en viktig del av den svenska tillväxten. Många företag i branschen är små och medelstora företag med begränsade resurser för effektiv marknadsföring utanför region- och nationsgränserna. I är andelen sysselsatta inom besöksnäringen ca 1 500 personer (2009). Den positiva tillväxten i sektorn kan naturligtvis härledas till den stora passagerarökningen vid som är ett mycket viktigt nav för besöksnäringen i . Alliansens förslag om sänkt restaurangmoms kommer ytterligare öka antalet jobb inom näringen. Dagens turist söker individuella upplevelser som inte sällan innefattar många delar av det goda livet. Att på cykel eller häst färdas genom det sörmländska landskapet, äta god mat av lokala råvaror, provsmaka lokalproducerat vin och sova gott på något trevligt ställe är livskvalitet för många besökare. Därefter väljer många att ta tåget till vår närbelägna huvudstad som attraherar inte bara utländska besökare utan självklart också inhemska besökare. Paketering och smidig bokning via internet är en nödvändighet för den moderna besökaren. Det goda värdskapet kräver utbildning och engagemang på olika nivåer och bland samtliga aktörer. Besöksnäringen omfattar en mängd olika myndighetsområden som, om de inte samordnas, kan verka hämmande för branschens utveckling och jobbtillväxt. Som exempel kan nämnas de myndighetskontroller som utförs hos besöksnäringsföretag. Vid nyetableringar är ju flera myndigheter inblandade och kommunernas strävan att för företagarna ha en väg in blir enbart kosmetisk. Såväl staten, regionerna, kommunerna, branschen som den ideella sektorn bidrar till besöksnäringens framgång. Men det saknas en organiserad samordning mellan dessa och över länsgränser. Med anledning av ovanstående bör en översyn göras för att finna lämpliga former för samordning, i syfte att stärka besöksnäringen.
mot · GZ02N353 · 2011-10-03 00:00:00 — Integrationsperspektivet i den regionala tillväxtpolitiken tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att uppnå mainstreaming av integration inom den regionala tillväxtpolitiken. Alla politikområden i ska genomsyras av ett integrationsperspektiv. Men det finns många exempel på att verkligheten ser annorlunda ut. Till exempel gäller det inom den regionala tillväxtpolitiken. I en nyutkommen avhandling påvisas stora brister när det gäller mainstreamingen av integrationsperspektiv där. Samma brister har påvisats även i rapporter från . Frågan om integration är en fråga om människors villkor och liv. Det är dessutom en fråga som har mycket stor betydelse för tillväxten. Klarar vi inte att fullt ut ta till vara invandrades resurser kommer det att innebära stora nackdelar för tillväxten. På samma sätt som brister när det gäller jämställdhetsintegrering inom den regionala tillväxtpolitiken lett till beslut om upprättandet av en handlingsplan för jämställdhetsintegrering inom regionalpolitiken bör missförhållandena vad gäller integration inom regionalpolitiken leda till liknande åtgärder, till exempel till upprättandet av en handlingsplan för integration.
mot · GZ02N357 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för att locka den internationella turismen till turistmål i sydöstra . Turismen är en av de snabbast växande näringarna i världen och bidrar starkt till tillväxt och ökad sysselsättning. För många länder har turismen blivit viktig för att ta sig ur fattigdom och höja befolkningens levnadsstandard. I har vi sett en positiv utveckling när det gäller antalet besökare från andra länder. Men mer kan göras för att öka antalet besökare ytterligare. Vi vill i den här motionen peka på de utvecklingsmöjligheter som turistnäringen har i sydöstra . Här finns en lång rad spännande och intressanta turistmål flora och fågelliv med fågelstationen i och det unika Alvaret, med bland annat sitt , , med Kreativum, och laxfisket i , värld i , födelsehem i och alla andra attraktioner med anknytning till blomsterkungen, med och Andrémuseet i liksom med som har mycket att erbjuda . För att inte tala om Glasriket som drar stora skaror med turister till vår region. sommarteater är ytterligare en attraktion med potential att utgöra ett nav för besöksnäringen, om den tas till vara. Både , och Alvaret är världsarv, vilket ytterligare ökar deras attraktion. Många människor i bland annat det tättbefolkade Syd- och uppskattar den svenska naturen och den frihet man har att vistas i den. Sådant som fiske, vildmarksliv, kanotpaddling och vandringsleder är attraktioner som lockar utländska turister. Här har sydöstra mycket att erbjuda i form av skogar och vattendrag och orörda miljöer. En annan tillgång är de olika landskapens specialiteter när det gäller mat och dryck. I regionen finns flera hamnar med kapacitet att ta emot ett ökande antal turister. Om hamnarna ska kunna utnyttjas bättre krävs det dock att man ser över möjligheterna att få till nödvändiga investeringar. Vi anser att staten i samverkan med regionerna har ett stort ansvar för att det sker en positiv utveckling av besöksnäringen. Det bör bland annat ske genom att Visit lanserar regionerna mer tydligt internationellt än vad som sker . Även är delaktigt i utvecklingsarbetet eftersom det ligger inom deras ansvarsområde att främja företagande och entreprenör-skap samt att stödja den regionala utvecklingen. Besöksnäringen är en framtidsbransch och mycket viktig för den svenska sysselsättningen och bör vara en parameter vid prioritering av infrastruktur. En lokal och regional samverkan behövs för att på ett lättillgängligt sätt erbjuda besökare helhetslösningar.
mot · GZ02N359 · 2011-10-03 00:00:00 — Vi behöver en långsiktig handlingsplan för utveckling av socialt arbete tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utarbeta en långsiktig handlingsplan för utveckling av socialt företagande. Det sociala företagandet växer i , vilket skapar nya arbetsplatser och möjligheter för personer som inte kommit in på arbetsmarknaden. Det är en positiv utveckling som gynnar både samhället och de individer som finner en arbetsplats som kan möta deras behov. arbetar nu med en handlingsplan för arbetsintegrerande sociala företag för att stödja utvecklingen. Detta är självklart positivt, men när det gäller socialt företagande är det viktigt att vi har ett långsiktigt perspektiv. Det är viktigt att vi har en insikt i att det behövs tid, engagemang och resurser för att få en hållbar utveckling av ett företagande som kan ge många människor tillträde till arbetsmarknaden. Många av de insatser som tidigare gjorts för att stödja människor som har haft svårt att få arbete har varit alltför kortsiktiga och inte haft ett realistiskt perspektiv i fråga om de insatser som behövs för att skapa varaktiga lösningar. För att socialt företagande inte ska bli en dagslända utan en hållbar del av arbetsmarknaden behövs ett varaktigt och långsiktigt stöd.
mot · GZ02N360 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över satsningar på biogasteknik. Biogas är det miljövänligaste och energieffektivaste biobränslet som finns tillgängligt. Störst miljönytta gör det i transportsektorn, men det fungerar också bra för till exempel el- och värmeproduktion samt i industriprocesser och köksspisar. Potentialen för biogas är stor i . Regionen är tätbefolkad, har stor djurhållning och behov av näringsämnen för jordbruket. Den stallgödsel som produceras i skulle via biogasprocessen kunna driva ca 45 000 bilar som näringsämnen tillvaratas. är vidare en stor livsmedelsregion. Här finns råvaror till biogas i stora mängder från livsmedelsindustrins restprodukter. Biogas produceras i stor utsträckning av material som redan tjänat sin roll i samhället, som exempelvis organiskt hushållsavfall, avloppsslam och gödsel. Även deponier ger biogas. Biogas är med andra ord både förnybar och inhemsk. Även restprodukten vid biogasframställning biogödsel är en viktig resurs för . Det är ett högvärdigt näst intill luktfritt alternativ som effektivt minskar behovet av energikrävande handelsgödsel. Till de naturliga förutsättningar för biogaspilotsatsningar i hör även den forskning som bedrivs här i samarbete mellan universitet och näringsliv. Detta samarbete kan ytterligare uppmuntras och stödjas. , , i län liksom olika privata aktörer, som energibolaget , arbetar aktivt med omställning från fossilt till förnybart producerad energi. Biogas är kanske det bästa alternativet. Men biogas behöver ett mer aktivt stöd för att fullt ut kunna utvecklas. Därför uppmanar vi regeringen att se över möjligheterna till att avsätta resurser och se till att styrmedel och skatter verkligen gynnar utvecklingen i alla led, bland annat genom medverkan till att blir en pilotregion för biogas, ett nationellt mål sätts för biogasen, att satsningar på biogasin-frastruktur prioriteras, demonstrationsanläggningar för småskalig biogasteknik utvecklas samt att ytterligare forskning genomförs avseende biogas.
mot · GZ02N361 · 2011-10-05 00:00:00 — Stimulerande av internationella möten i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att offentliga verksamheter och deras medarbetare ska stimuleras att anordna internationella möten i . anses av internationella mötesplanerare och kongressarrangörer vara ett bra land att genomföra möten och evenemang i. Vi håller avtal, har en fungerande infrastruktur, det är oftast rent och snyggt, både inne och ute. En deltagare på en internationell kongress beräknas till ett värde av 3 900 kr5 . Nationell och internationell statistik visar på att mötena pågår , och många deltagare stannar också någon dag extra om de inte varit i tidigare. av dessa tar med sig sina respektive. Det är alltså en ansenlig summa pengar som också kommer värdlandet tillgodo året om inte endast . Besöksnäringen växer i landet med utländska besökare, men vi kan bli bättre på att ta hit internationella möten och kongresser. Många offentliga verksamheter har ett omfattande nätverk och samarbete med andra länders liknande verksamheter, inte minst i den akademiska världen. Att uppmuntra chefer och medarbetare att våga ansöka om att anordna den årliga kongressen för branschorganisationen, förlägga arbetsmöten i den internationella projektgruppen och konferenser i ämnesfrågor på hemmaplan är viktigt för den lokala och regionala tillväxten. De internationella möten och evenemang som anordnas i omsätter ett antal miljarder kronor, och det kan bli mer. Att de offentliga verksamheterna går före med att bjuda in och välkomna fler möten av internationell karaktär, borde stimuleras än mer genom att göra det meriterande och genom tydliga direktiv i regleringsbreven.
mot · GZ02N362 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om privatiseringarnas konsekvenser och behovet av en ordentlig genomlysning av dessa. har vi upplevt avigsidorna med att delar av den offentliga sektorn och infrastrukturen avregleras och privatiseras. Det finns starka motiv för att analysera vilka delar av infrastrukturen som skall vara i samhällets ägo och vilka som inte ska vara det. Vi socialdemokrater omfamnar valfrihet, men vill åt avarterna. Under de senaste två vintrarna har vi sett och upplevt bitvis kaosartade situationer runt om på landets tågstationer och perronger. Pendlare har frusit, tågen har varit ständigt försenade och och SJ skyller ständigt på varandra. Till detta lägger vi en regering som flyr från sitt ansvar och sticker huvudet i sanden. För oss socialdemokrater är det är viktigare med tåg som går än att företagens vinster maximeras. Vi vill åter sätta medborgarnyttan i centrum, och därför behövs det en ordentlig genomlysning av de avregleringar som inte har fått önskad effekt. Vi ska inte vara rädda att omreglera och påreglera men även avreglera om så behövs.
mot · GZ02N366 · 2011-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional tillväxt anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Anslagsförändring (tkr) Det är en fortsatt nedgång av antalet drivmedelsstationer i landet. Det drabbar arbetsresandet och företag i bygden. Besöksnäringen och deras gäster drabbas också av den försämrade situationen. Färre mackar betyder också ofta att nedläggningen av dagligvarubutikerna accelererar eftersom detta ofta är en kombinationsnäring. Vi ser positivt på att regeringen ökar stödet men anser det otillräckligt för att hejda utvecklingen. menar att stödet bör öka med 2012 utöver regeringens förslag.
mot · GZ02N367 · 2011-10-04 00:00:00 — Genom att minska stödet inom energiområdet underlättas inte omställningen av det svenska energisystemet. vill att investeringar i det svenska energisystemet ska bidra till att underlätta miljö- och klimatomställningen i . Mot den bakgrunden är en fortsatt satsning på förnybar elproduktion nödvändig för att nå målet till ett ekologiskt hållbart samhälle. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Anslagsförändring (tkr) Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft på land och till havs Stöd för konvertering från direktverkande el Stöd för installation av solenergi Nytt anslag: Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft på land och till havs vill slå ihop anslagen 1:4 och 1:7 för att skapa ett nytt anslag Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft på land och till havs. Ett branschprogram inrättas för att främja forskning och utveckling, marknadsintroduktion och informationsinsatser. Satsningen avser huvudsakligen havsbaserad vindkraft. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget Nytt med 2012 jämfört med regeringens förslag. Satsningar på klimatvänlig energiteknik är nödvändiga för att genomföra en grön omställning i samhället. vill därför ytterligare stimulera användandet av exempelvis solceller och biogas. satsar på anslaget. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget 1:9 med 2012 jämfört med regeringens förslag. Solenergi, alltså solvärme och solel, utgör i allra högsta grad en viktig del av framtidens energiförsörjning. Regeringen avvecklar dock stödet till installation av solenergi i årets budgetproposition. anser att detta stöd borde fortgå, samt ökas års nivå. satsar på stöd till solenergi. Vidare har regeringen i årets budgetproposition avvecklat stödet för konvertering från direktverkande el. anser att detta stöd borde fortgå, samt ökas års nivå. satsar på stöd för konvertering av direktverkande el. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med 2012 jämfört med regeringens förslag.