ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02A320 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetsgivare inte ska kunna använda sig av bemanningsföretag för att kringgå reglerna för anställningstrygghet och turordningsreglerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om återanställningsrätten vid uppsägning till följd av arbetsbrist. Bemanningsföretag kan fylla en funktion på arbetsmarknaden när det handlar om tillfälliga arbetstoppar eller när arbetsgivarna har svårt att rekrytera personal. Men bemanningsföretag får inte användas för att byta ut fast anställd personal och kringgå anställningstryggheten! Anställningstryggheten behöver stärkas, inte urholkas ännu mer. Det finns redan alltför många möjligheter att göra sig av med folk till och med utan avgångsvederlag! Det har tyvärr blivit allt vanligare att arbetsgivare säger upp personal med hänvisning till arbetsbrist för att senare ta in samma personer som sagts upp via bemanningsföretag. På så sätt kan arbetsgivarna kringgå både anställningstryggheten och turordningsreglerna. De kan behålla samma personal, men slippa ha dem fast anställda, och göra sig av med oönskad personal genom att helt enkelt låta bli att hyra in dessa personer. De arbetstagare som drabbas av detta lurendrejeri har väldigt lite att sätta emot. Om de inte går med på att jobba vidare via bemanningsföretag förlorar de ju jobbet helt och hållet. För de drabbade kan detta innebära kraftiga försämringar i anställningstrygghet, lön, förläggning av arbetstid, maximal arbetstid med mera som reglerats i tidigare kollektivavtal. De som inte blir inhyrda får se sig utbytta och går rakt ut i arbetslöshet. Enligt lagen om anställningsskydd ska den som sägs upp på grund av arbetsbrist ha företräde till ett nytt jobb om arbetsgivaren nyanställer. Företrädesrätten gäller från den dag då anställningen upphörde. Trots lagen förekommer det många fall där det gått långt innan man tar in ny personal eller hyr in dem som sagts upp via bemanningsföretag.
mot · GZ02A327 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagstiftning om rätt till heltid. Heltidsarbete borde i dagens samhälle vara en självklar rättighet för alla som så önskar. Tyvärr är det inte så utan en stor andel av kvinnor arbetar deltid, många av dem ofrivilligt eftersom de inte får mer arbetstid hos sin arbetsgivare. Konsekvenserna av det ofrivilliga deltidsarbetet är att många inte kan försörja sig på sin inkomst, vilket är ett stort problem främst för ensamstående kvinnor. Om vi inte löser frågan om den ofrivilliga deltiden kommer problemen att fortsätta för de berörda kvinnorna när de blir äldre eftersom de då inte kommer att kunna leva på sin pension. Men det blir också ett samhällsekonomiskt problem om allt färre personer har svårt att klara sin försörjning via sin pension. Den största delen av deltidstjänsterna finns inom den offentliga sektorn, detaljhandeln samt hotell- och restaurangnäringen. Även om ett flertal kommuner och landsting tagit initiativ för att minska den ofrivilliga deltiden är det alltför många i offentliga sektorn som endast har deltidstjänster. Det ofrivilliga deltidsarbetet är ett omfattande slöseri med arbetskraft när det råder brist på personal inom både vården och omsorgen. Vidare är sannolikt den höga andelen deltider ett skäl till att så få män söker sig till vård- och omsorgsyrken och vi får en mycket könsuppdelad arbetsmarknad, vilket inte är bra från jämställdhetssynpunkt. Överhuvudtaget gör omfattande deltidsarbete att det blir svårare att rekrytera personal till dessa områden. Varje människa måste själv få välja om man vill arbeta hel- eller deltid. Heltid måste därför bli en rättighet och deltid en möjlighet. Både riksdag och regering har tidigare uttalat att antalet personer med ofrivillig deltid måste minska, men målet att minska deltidsarbetslösheten inom kommuner och landsting har inte nåtts. Vi tror tyvärr inte att vi kommer att nå målet om rätt till heltid på frivillig väg med det som gjorts. Det behövs fler konkreta insatser för att komma till rätta med problemet. Ett sätt kan vara att se över om regelverket för statsbidrag till kommuner och landsting kan användas för att stimulera de offentliga arbetsgivarna att ta ett större ansvar för rätten till heltid. Vi anser också att lagstiftningen måste ses över om inte arbetsmarknadens parter kan reglera heltidsfrågan i kollektivavtalen.
mot · GZ02A331 · 2011-09-26 00:00:00 — Heltid en rättighet deltid en möjlighet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagstiftad rätt till heltid. Många människor, i synnerhet kvinnor, jobbar mindre än vad de skulle vilja göra. Av alla sysselsatta arbetar var fjärde deltid, vissa för att de inte vill jobba mer men många för att de inte får. För att alla som vill ska få möjlighet att arbeta heltid måste utbudet av heltidsanställningar öka. behöver vi öka antalet arbetade timmar om vi ska klara välfärden . För att klara framtidens välfärd, måste många fler jobba mer. Att pressa tillbaka deltidsarbetslösheten är således bra för alla som vill jobba mer och för tillväxten och välfärden. Många ofrivilligt deltidsarbetare vittnar om svårigheter att få ekonomin att gå ihop. Vi tycker att det har hänt alldeles för lite på detta område och tycker nu det är dags att lagstifta om rätt till heltid för alla som vill.
mot · GZ02A353 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åldersdiskriminering. Åldersdiskriminering fortsätter att vara ett problem för det svenska samhället. Trots att den numer samlade diskrimineringslagstiftningen tydliggjorde att ålder utgör en diskrimineringsgrund , visar verkligheten att kontraproduktiv åldersfixering fortfarande föreligger i stor omfattning runt om i samhället, inte minst inom arbetsmarknadens område. Sedan lagens tillkomst har Diskrimineringsmannen (DO) mottagit drygt 700 anmälningar av åldersdiskriminering. Av dessa lades 224 ned då de saknade lagskydd i den gällande diskrimineringslagstiftningen. Huvudorsaken här var att i lag reglerad åldersdiskriminering begränsar sig till arbetsliv och utbildning, det vill säga de som är äldre än pensionsålder eller över en ålder för möjligheten att påbörja en utbildning kan diskrimineras hur som helst utan att DO kan något göra. Men av kvarvarande nästan 500 anmälningar om åldersdiskriminering som inkommit och formellt täcks av lagskydd , så visade det sig att endast 10 fall drevs vidare till domstol och av dessa vann endast 2 fall gehör för åldersdiskriminering enligt domstolsutslaget (källa: DO). är ett land med en snabbt åldrande befolkning. Den naturliga konsekvensen av detta är att vi kan förutse att fler äldre än tidigare kommer att vara tvungna att vara engagerade i samhällsproduktionen så att välfärden och annan viktig samhällsservice kan tryggas på . I detta perspektiv blir en fortsatt negativ åldersfixering till direkt skada för landets välmående. I många andra länder har man lyckats frigöra sig från onödig åldersfixering på ett synnerligen positivt sätt. Där ses äldre som en erfarenhetstillgång snarare än som ett hot mot yngres i övrigt självskrivna viktiga plats i samhället. Sådana länder får inte heller ett vi-och-de-tänkande, som vad gäller ålder skapar ett A-lag yngre men utan erfarenhet ställt mot ett B-lag äldre som dock har just detta. När åldrande i sig inte anses som ett hot mot de yngre generationerna, fungerar sådana samhällen som samlande istället för söndrande. Signifikativt för den svenska hållningen är att när tidigare partiledaren för , , kandiderade och vann ett mandat för partiet i vid senaste EU-valet, så sägs det att han ständigt fick frågan på hemmaplan om hur han kunde tänka sig detta givet sin (underförstått orimligt) höga ålder. Väl på plats i så fick han istället frågan om vad han mot bakgrund av så stor erfarenhet på så många områden tänkte prioritera i sitt arbete i . Ett exempel på hur man försökt att tackla detta problem är där det enligt lag är förbjudet att fråga arbetssökande om ålder. Mot denna bakgrund anser jag att man bör se över den nuvarande diskrimineringslagstiftningen för att bättre motverka en negativ åldersfixering i det svenska samhället. Finn (M)
mot · GZ02A355 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att skapa en flexibel arbetsrätt. är pådrivande för att göra det mer lönsamt att arbeta och för att sänka trösklarna för att komma in på arbetsmarknaden. Trygghet i anställning ska ligga i kunskap och kompetens, inte i antalet anställningsår. Arbetsmarknaden har förändrats de senaste 20 till 30 åren. Utvecklingen tyder på att det är de små och medelstora företagen som blir motorn i näringslivets utveckling. Det kräver en annan och flexiblare arbetsrätt. Tjänstesektorn och den småskaliga näringsverksamheten kommer att utgöra en allt större del av näringslivet. Av det skälet vill och vi skapa en mer flexibel arbetsmarknadsmodell med individen i fokus. Det behövs verkligen en modell som uppmuntrar till rörlighet, trygghet, kompetensutveckling och förändring. Anställningstryggheten låser fast folk och sätter hinder för att få in ungdomar i arbete. Vi måste se över LAS så att lagen blir mindre omfattande och balanserar anställningstrygghet och företagens möjligheter att erhålla den bästa arbetskraften och ger den flexibilitet som den svenska arbetsmarknaden behöver.
mot · GZ02A356 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga a-kassans takbelopp. Arbetslöshetsförsäkringen betalas till huvuddelen med skattemedel och till en mindre del av medlemsavgifter. Takbeloppet motsvarar en inkomst på . Om det skulle återställas till motsvarande reala värde skulle det behöva höjas till en bit . Regeringen bör inför kommande budgetar allvarligt överväga att återställa inflationens urholkning vad gäller takbeloppet i a-kassan.
mot · GZ02A358 · 2011-09-19 00:00:00 — Ett statligt huvudmannaskap för Alfakassan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett statligt huvudmannaskap för Alfakassan. Staten betalar genom skattemedel från alla medborgare huvuddelen av arbetslöshetskassornas utbetalningar vid arbetslöshet. Den rödgröna oppositionen vill att staten i likhet med tidigare ska betala av arbetslöshetsersättningarna. Ett antal fackförbund är starkt politiserade genom en tydlig koppling och som stora bidragsgivare till enskilda politiska partier. De bedriver också en massiv politisk propaganda i sina medlemstidningar. De säger sig vilja ansluta alla inom respektive bransch till sig och till sin a-kassa. Detta innebär uppenbarligen medborgare med både socialistisk och borgerlig politisk uppfattning. De som röstar borgerligt ska alltså ansluta sig till ett fackförbund som stöder socialistiska partier och som bedriver massiv propaganda mot borgerliga partier vid medlemsmöten, via ombudsmän och i medlemstidningen. Förtroendevalda och ombudsmän i dessa fackförbund är regelmässigt sympatisörer nästan enbart till socialistiska partier, medan den som ger uttryck för borgerliga sympatier i praktiken aldrig erhåller ett uppdrag. Detta är självfallet en orimlig ordning. Särskilt stötande är det att dessa fackförbund administrerar arbetslöshetsersättningen också till de medlemmar som man skäller ut, pengar som till huvuddelen kommer från allmänna skattemedel. För att nödtorftigt visa på en viss valfrihet har Alfakassan skapats som sägs vara fristående från fackförbunden. Detta är alls inte korrekt! Det är Arbetslöshetskassornas () som är huvudman för Alfakassan och tillsätter styrelse. har ordförandeskapet i SO växlat från till . Hur har kunnat mena att detta är ett kriterium på en från fackförbunden fristående arbetslöshetskassa är en gåta. Motivationen hos övriga a-kassor att erbjuda en konkurrenskraftig fristående a-kassa till sina egna ofta politiserade a-kassor är rimligen låg. Ju bättre man lyckas med detta, ju fler av de egna medlemmarna kan givetvis befaras gå över till Alfakassan. Det är därför inte rätt mot vare sig Alfakassan eller mot de alla a-kassor som äger Alfakassan att detta starka samband finns. Alfakassan bör därför ägas och drivas av staten genom t.ex. Arbetsförmedlingen eller annan huvudman. I varje fall bör detta ske så länge som den starka politiseringen av fackförbunden fortsätter och så länge staten står för en betydande del av a-kasseutbetalningarna. Ett alternativ till detta kan vara ett statligt majoritetsägande. I arbetar man nu med frågor som berör detta. Regeringen bör säkerställa att utredningen behandlar och lämnar förslag om huvudmannaskapet för Alfakassan. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02A359 · 2011-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av arbetsmiljöarbete och arbete. Socialdemokraterna har alltid varit drivande i kampen för fler jobb och bättre arbetsplatser. För oss finns det inget som tyder på att höga krav på arbetsmiljön skulle leda till färre i arbete. Tvärtom så är det vår övertygelse att sämre arbetsmiljö på våra arbetsplatser leder till att fler människor slås ut från arbetsmarknaden. En modern arbetslinje kräver därför aktiva insatser för att skapa goda arbetsplatser. Tyvärr går det åt fel håll. anmäldes 26 978 arbetsolyckor som medförde sjukfrånvaro bland arbetstagare och egenföretagare till . Det är 2 473 fler än året innan, en ökning . 54 dödsfall i arbetet rapporterades. Dessutom anmäldes totalt 51 686 arbetsolyckor som inte ledde till sjukfrånvaro och 13 417 olyckor på väg till eller från arbetet. Antalet anmälda arbetssjukdomar bland arbetstagare och egenföretagare uppgick till 9 075 fall, vilket är 183 fler än året innan. Den borgerliga regeringen har nedmonterat mycket av arbetsmiljöarbetet. Inte minst nedläggningen av innebar ett stort avbräck i arbetet för trygga och hälsosamma arbetsplatser. Regeringen har också sparat nära 115 miljoner på . Följden har blivit att en tredjedel av inspektionerna har fått ställas in. Utbildningen av skyddsombud har fallit dramatiskt. När det förebyggande arbetet minskar är naturligtvis risken att arbetsplatsolyckorna och ohälsan kommer att öka på arbetsplatserna. Det är viktigt att regeringen ser vikten av insatser när man vill att fler människor ska arbeta. Vi måste stärka inspektionsverksamheten på arbetsplatserna så att farligt arbete kan undanröjas. Det är viktigt att vi får fler inspektörer och att det finns resurser för regionalt arbetsmiljöarbete. Okunnigheten i arbetsmiljöfrågor är utbredd och behovet av utbildningsinsatser är tydligt. Det är viktigt att staten verkar för införandet av arbetsmiljökunskap i hela utbildningssystemet för att skapa förståelse för arbetsmiljöns betydelse i arbetslivet.
mot · GZ02A360 · 2011-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetslöshetsersättningen och arbetsmarknadspolitiken. Den borgerliga regeringen har genomfört kraftiga försämringar av a-kassan. Att bli arbetslös drabbar den enskilde hårt. Vid en längre arbetslöshet blir ekonomin i många fall en stor börda för den enskilde och familjen. Arbetslöshetsförsäkringen ska fungera som en omställningsförsäkring. Ersättningen är en trygghet för den som inte har ett fast arbete utan tvingas gå emellan olika timanställningar och projekt samt dessemellan uppbär ersättning från a-kassan. Arbetsmarknadspolitiken och arbetslöshetskassan måste inriktas på att stötta den arbetssökande till ett nytt jobb och en egen försörjning. Konsekvenserna av det minskade taket i arbetslöshetsförsäkringen måste ses över. Målsättningen bör vara att höja taket i ersättningen så att fler kan få ersättning av tidigare inkomst. Den borgerliga regeringen har också gjort om regelverket kring a-kassan. Det har blivit svårare att räkna in fackliga och politiska uppdrag i det arbetsvillkor som ligger till grund för beräkningen av arbetslöshetsersättningen. Förtroendevalda som får en del av sin lön från facket drabbas hårt om de blir arbetslösa. Ersättningen för förlorad arbetsförtjänst är inte a-kasse-grundande. Detta måste förändras. Som fackligt förtroendevald fordras det att man tar ett extra ansvar och ger en del av sin fritid för att vara uppdaterad. Det fordras extra kunskaper och utbildning som inte heller alltid ligger på arbetstid för att kunna ta diskussioner och förhandlingar med sin arbetsgivare för att trygga arbetsvillkoren och arbetsmiljön för sina arbetskamrater. Om man sedan mister jobbet straffas man genom lägre a-kassa. Är man arbetslös och får arbetslöshetsersättning förlorar man ekonomiskt på att ta sig an ett politiskt uppdrag om man deltidsstämplar. Det finns goda skäl för de skillnader som formellt finns mellan arvode och lön, motiv som bör lyftas fram och försvaras. Ett förtroendeuppdrag är inte i alla hänseenden att likställa med ett arbete. Tillämpningen av gällande regelverk bidrar till att arbetslösa inte kan ta sig an politiska uppdrag. Reglerna för beräkning av a-kassegrundande arbetstid behöver se över.
mot · GZ02A366 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reglerna för dispens . genomfördes förändringar i arbetstidslagen gällande extra övertid. Kravet på dispens från togs bort. Istället får extra övertid tas ut med högst per arbetstagare under ett kalenderår, om det finns särskilda skäl och att situationen inte kunnat lösas på annat rimligt sätt. Exempel på särskilda skäl kan vara tillfälliga arbetsanhopningar som varit omöjliga att förutse, oförutsedda sjukdomsfall eller förlust av spetskompetens som inte går att ersätta . En huvudregel är att den allmänna övertiden först ska tas ut innan extra övertid tas ut. Att det finns möjligheter till extra övertid är i sig inget kontroversiellt. Det finns redan reglerat i många kollektivavtal. Men skillnaden mellan vad som finns i kollektivavtalen och i den av regeringen gjorda förändringen är att skyddsombuden tar över bevakningen och godkännandet från den fackliga organisationen. Därmed har regeringen tagit ytterligare ett steg i systemskiftet på arbetsmarknaden. På många arbetsplatser försätts skyddsombudet i en omöjlig situation där man ska bedöma ett läge man saknar kompetens för. Därmed blir förändringen istället en maktförskjutning till arbetsgivarens fördel. Möjligheter till extra övertid i vissa situationer kan vara ett rimligt krav, men bevakningen och beviljandet av dispens bör ligga kvar på eller på den fackliga organisationen. i (S)
mot · GZ02A379 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till flexibelt arbete. När allt fler har tillgång till Internet med hög hastighet i sina hem ges möjlighet för många att jobba hemifrån. Transporter står för en tredjedel av utsläpp av växthusgaser och arbetsresor står för drygt hälften av alla transporter i . Detta innebär långa pendlingsköer speciellt i . Enligt en rapport från Myndigheten för Trafikanalys Arbetspendling i storstäderna en nulägesanalys, rapport 2011:3 beräknas trängseln i vägnätet bli fem gånger större i kölängd räknat . Genom IT kan mejl, filöverföringar, videokonferenser och åtkomst till företagsservrar hemifrån ge fler människor ett mer flexibelt arbetsliv. Flexibelt arbete innebär möjligheten att arbeta på annan plats än den ordinarie arbetsplatsen. Det handlar inte om att ersätta kontorsjobbet utan att komplettera det i den mån och det antal dagar det är möjligt. Flexibelt arbete kan innebära att man arbetar t ex hemifrån en eller alternativt att arbeta under flexibla arbetstider. Denna flexibilitet är både positiv ur produktivitetsperspektiv samt att den enskilde kan få vardagspusslet att gå ihop. Fler människor kan stanna kvar i arbetslivet längre, om än , när det är enklare att jobba hemifrån. Dessutom är det positivt när vår klimatpåverkan i form av bilköer och koldioxidutsläpp undviks i rusningstid om t.ex. en person kan jobba hemifrån dagens första timmar eller när det är möjligt. Flera studier har visat att det flexibla arbetet kan bidra till att minska utsläppen av växthusgaser genom att transportbehovet minskar. Enligt beräkningar om flexibelt arbete kan effekten av att en anställd väljer att arbeta hemifrån istället för att resa till arbetet med bil, leda till en minskad utsläppsmängd på /person i . Det bör därför göras en översyn över möjligheterna till flexibelt arbete. Den offentliga sektorn kan dessutom visa på goda exempel i detta sammanhang. Att se över vilka möjligheter det finns för staten alt i samråd med arbetsmarknadens partner kunna främja flexibelt arbete bör därför uppmuntras.
mot · GZ02C202 · 2011-09-22 00:00:00 — Undertecknande av avtal vid köp eller beställning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att lagstifta om att namnunderskrifter ska vara bindande vid köp av varor och tjänster. Ett stort problem är att man inte måste skriva under att man ingår ett avtal vid t.ex. telefonförsäljning eller beställningar via Internet. Det har uppmärksammats då tvivelaktiga försäljare utnyttjat detta vid en försäljning till de som har gode män. Människor som inte har koll kan då av misstag ha godkänt flera abonnemang till exempelvis telefon men detta gäller också andra tjänster och produkter. Likaså kan man drabbas av att någon beställer saker i ens eget namn via Internet. För att komma åt problemen behövs en tydligare lagstiftning som är anpassad till då handel med tjänster och varor också till stor del sker via Internet. Lagstiftningen kan då behöva ses över så att namnunderskrifter blir bindande på ett annat sätt än vad de är .
mot · GZ02C203 · 2011-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i sambolagstiftningen införa arvsrätt mellan sambor. I dagens moderna finns det betydligt fler samlevnadsformer än vad som fanns förut. Det finns bland annat mambos, särbos, kombos och sambos. De allra flesta som gifter sig är sambor innan de gifter sig, medan vissa förblir sambor livet ut. Samboförhållandet innebär att ett par lever tillsammans under äktenskapsliknande former, men lagen ger inte sambor samma rättsliga skydd som dem som är äkta makar. Den nuvarande sambolagen behandlar bara gemensam bostad och gemensamt bohag. Enligt sambolagen är efterlevande sambo dödsbodelägare men har ingen automatisk arvsrätt. trädde en ny sambolagstiftning i kraft. Denna sambolagstiftning skiljer sig bara på ett fåtal punkter från den tidigare. De förändringar som genomfördes var välkomna då, men är lagstiftningen långt ifrån tillräcklig. Det är problematiskt att sambor inte garanteras samma trygghet som gifta par vid exempelvis dödsfall och separation. En av de största skillnaderna mellan sambor och äkta makar är att sambor inte ärver varandra. Enligt sambolagen är efterlevande sambo dödsbodelägare men har ingen automatisk arvsrätt. När en sambo dör får den kvarlevande bara behålla halva bostaden och halva bohaget. Resten ärver eventuella barn, föräldrar eller syskon till den avlidne. Det går endast att skydda varandra genom att upprätta ett testamente. Sambor är heller inte underhållsskyldiga gentemot varandra och är inte självklart förmånstagare till varandras livförsäkringar. Med anledning av det ovan anförda anser jag att sambor bör skyddas i sambolagstiftningen på samma sätt som äkta makar i händelse av frånfälle, och därför bör arvsrätt som för äkta makar införas mellan sambor.