mot · GY02Fi10 · 2011-05-03 00:00:00 — Den som arbetar och känner att hon eller han vill pröva att arbeta mer måste gå , vilket kan vara ett för stort steg. Genom fler nivåer med mindre avstånd gör vi det lättare och mindre riskabelt att pröva att börja arbeta igen. Det måste även ställas hårdare krav på arbetsgivarna. Kännbara sanktioner kan vara ett instrument att pröva för att arbetet och arbetsmiljön ska anpassas så att det underlättar den anställdes återgång till arbete. Det bör tydligt slås fast att det är ansvariga läkares medicinska bedömning som ska vara utgångspunkten för beslut. Individens ålder, kön och andra relevanta faktorer bör också kunna vägas in i besluten eftersom dessa kan påverka sjukdomens konsekvenser. Där så är nödvändigt ska man kunna få sjukpenning även utan ständig kontroll av arbetsförmåga. Detta eftersom återkommande prövning för vissa grupper kan påverka hälsan negativt. I linje med regeringens syn på hur man får sjuka att återgå i arbete sänks sjukpenningen . För att ytterligare sänka nivåerna har regeringen även infört ett nytt sätt att beräkna föräldra- och sjukpenning där inte hela den sjukpenninggrundande inkomsten räknas. Vi accepterar inte någon av dessa sänkningar och höjer därför ersättningsnivåerna. Vidare har regeringen sänkt taket i både sjukpenning och tillfällig föräldrapenning så att gruppen som inte får ersättning för hela sin inkomst har vuxit, vilket minskar intresset av att det är hög kvalitet på försäkringen. Att hela fyra av tio löntagare befinner sig över taket är ohållbart för oss som värnar om en generell välfärd. Därför måste taket höjas. vill vi även avskaffa sjukförsäkringens karensdag. Karensdagen gör att människor med små marginaler tvingas gå till jobbet trots att de egentligen borde stanna hemma. En fungerande socialförsäkring kräver en fungerande Försäkringskassa. Att fatta beslut utifrån omänskliga regler har tillsammans med minskade medel lett till mycket pressade förhållanden för de anställda. Regeringens besparingar har även inneburit en plan från ledning att lägga ned servicekontoren. Vi vill höja anslagen så att servicekontoren räddas och avser även ge verksamheten i övrigt ökade medel bl.a. för att nödvändig samverkan med Arbetsförmedlingen ska fungera. Regeringen har skärpt reglerna för sjukersättning, det som tidigare hette förtidspension. har , tillsammans med , de hårdaste kraven av alla för att bevilja sjukersättning. De hårda kraven och bristen på alternativ gör att människor som är för sjuka för att arbeta står utan egen försörjning. Det är en omänsklig ordning som måste åtgärdas. Även de som får sjuk- eller aktivitetsersättning har en ekonomiskt mycket svår situation och vi vill därför höja både ersättningsnivån och bostadstillägget. 5.3Investeringar i jobb och grön omställning Vi vill möta bostadsbristen genom ett ökat bostadsbyggande. Enligt påbörjas 8100 hyresrätter och 2012. Denna låga nivå kommer inte att tillgodose de kommande årens behov. Regeringens passivitet hämmar ekonomisk tillväxt och drabbar enskilda. Drygt hälften av landets kommuner har brist på bostäder som ungdomar efterfrågar. Bristen är särskilt utbredd i storstadsregionerna och i andra större städer, men den finns också i mindre kommuner. Vårt mål är att det ska byggas 40000 bostäder varav en majoritet ska vara hyresrätter. Vi vill därför utforma ett statligt stöd för att stimulera ökat bostadsbyggande med inriktning mot hyresrätter till rimliga kostnader och med miljövänlig teknik. Stödet ska riktas mot orter där bristen på ändamålsenliga och efterfrågade bostäder är särskilt stor. Även kooperativa hyresrätter omfattas av stödet. Vi vill också upprusta befintligt bostadsbestånd. bedömning är att 650000 lägenheter som byggdes under miljonprogramsåren är i behov av renovering och att ca 350000 av dessa lägenheter behöver renoveras . Stat, kommuner och näringsliv ska ta gemensamt ansvar för att renovera och utveckla miljonprogramsområdena till attraktiva och energieffektiva bostadsområden. Upprustningen ska ske i nära samråd med de boende. förbrukar många bostäder och lokaler alldeles för mycket energi. Här finns stora möjligheter till smartare lösningar. Vi vill stimulera att nödvändiga klimatinvesteringar görs i de sektorer där de behövs som bäst, detta genom att skapa ett ROT-program anpassat till hyresrättens upplåtelseform. är hyresfastigheter undantagna från ROT-bidrag. Vi vill införa en välfärds-ROT för nybyggnation och upprustning av välfärdslokaler som skolor, förskolor eller äldreboenden i eller landstingsägd regi. Självfinansieringsgraden för projekten bör vara . Nybyggnationerna ska fylla vissa krav på energieffektivisering för att vara berättigade till stöd. Varje kommun kan få i stöd per invånare och år, och varje landsting . anser att skattemässig neutralitet ska råda mellan olika kategorier av bostäder med olika upplåtelseformer. är hyresrätten missgynnad. Därför vill vi ta bort fastighetsskatten för hyreslägenheter. Ett borttagande av fastighetsskatten för hyresrätter sänker också boendekostnaderna för hyresgästerna. Genom att investera i nyproduktion och upprustning av bostäder skapas också samhällsnyttiga jobb. Nyproduktion av 20000 hyresrätter kan ge över 30000 jobb. Enligt kan en satsning på renovering av 50000 lägenheter ge 34000 årsarbeten för anläggningsarbetare, betongarbetare, snickare, mattläggare, målare, VVS-arbetare, elektriker m.fl. Brist på arbetskraft är enligt nu byggföretagens största hinder för att öka byggandet. Det behövs utbildningsinsatser för att motverka denna brist. behöver en ny bostadspolitik med tydliga och starka ambitioner. Alla människor, inte bara de med särskilt goda ekonomiska förutsättningar, ska ha möjlighet att leva i bra bostäder till rimliga kostnader i en trygg boendemiljö. Alla bostadsområden ska vara attraktiva boenden. Bostadspolitiken är därför en grundläggande del i den generella välfärdspolitiken och central för samhällsbyggandet för en långsiktigt hållbar utveckling. Bostadsmarknadens funktionssätt är också viktigt för att ha en fungerande och dynamisk arbetsmarknad liksom möjligheten till studier och utbildning. Ska vi inte drabbas av både hög långtidsarbetslöshet och arbetskraftsbrist behövs det balans på bostadsmarknaden. I detta avseende är därför hyresrätten av en särskilt viktig betydelse.19 Alla billiga hyresrätter behövs, de ska inte dras undan hyresmarknaden genom ombildningar till bostadsrätter. Vi vill också att alla kommuner ska vara skyldiga att i egen regi, eller genom regional samverkan, ordna en bostadsförmedling som är transparent, förmedlar de flesta såväl allmännyttiga som privata lägenheter och som fördelar lägenheter enligt turordning samt social och medicinsk förtur. 5.3.2Investeringar i grön infrastruktur Satsning på grön infrastruktur, alltså kollektivtrafik, järnväg, vindkraft och solenergi, bidrar till att nå miljö- och klimatmål. Att vi investerar i långsiktigt hållbara system är också nödvändigt för att ska fungera. Mer grön infrastruktur skapar även nya viktiga arbetstillfällen. 5.3.2.1Investeringar i järnväg och kollektivtrafik Det krävs en rad åtgärder inom järnväg och kollektivtrafik för att skapa fler arbetstillfällen, förbättra transporterna och minska miljöpåverkan. För det första måste det ske en dramatisk minskning av alla tågförseningar genom att tågkapaciteten ökas. har tågkaoset varit värre . Människor har fått vänta i kyla och vind och försenats till arbete och studier. Även företag och godstransporter har drabbats hårt. är vi i ett läge där vi av miljö- och klimatskäl mer än någonsin behöver öka järnvägssatsningarna. anser att den nationella miljö- och klimatpolitiken ska skapa förutsättningar för att människor kan färdas med hållbara transporter samt att fler företag kan frakta sina varor med en godstrafik som minimerar utsläpp och ger svensk industri ökad konkurrenskraft med snabbare och leveranssäkra transporter. Men regeringen agerar tvärtom. Regeringens låga ambitioner för de kommande tio åren kommer inte att minska tågförseningarna. Detta trots att fler måste åka tåg om vi ska minska klimatpåverkan. Regeringens tänkta tillskott på till banunderhåll är alldeles för lågt och dessutom bara en tillfällig insats som inte fortsätter nästkommande år. vill på allvar minska förseningar för gods och människor genom att kraftigt öka kapaciteten på järnvägen. Vårt första delmål är att minska tågförseningarna och öka godskapaciteten . Därför vill vi kraftigt höja banunderhållet, rusta upp de lågtrafikerade banorna och öka investeringarna i nya järnvägar. En viktig förutsättning för att gynna investeringar är att budgetlagen medger lånefinansiering och att det införs en statlig investeringsbudget som möjliggör avskrivningar över investeringens livslängd. Särskilt fokus i närtid när det gäller investeringar är att bygga bort flaskhalsar. För att öka godskapaciteten är ökat underhåll och fler spår det primära, men det är även viktigt att kapillärspår och godsspår behålls och ansluts till de större banorna samt att det byggs nya godsspår till hamnar, företagsområden och kombiterminaler. SJ:s avkastningskrav till staten ska upphöra. SJ måste få tydliga samhällsmål och Jernhusens fastigheter bör överföras till . Våra satsningar inom järnvägen kan ge 12 000 nya jobb. Avregleringar och privatiseringar inom järnvägen måste ersättas med ett gemensamt och sammanhållet järnvägssystem som sätter resenären och godstransportören i centrum. bör därför återregleras och samhället bör ta ett helhetsansvar för järnvägssystemet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För det andra vill vi se fler och bättre kollektiva resor. Andelen resor med kollektivtrafiken måste fördubblas . Trafikpolitiken ska se till att kvinnor och män har bra kommunikationer oavsett var de bor. måste trafikens miljöproblem med klimatförändringar, hälsoproblem och buller lösas på ett tillfredsställande sätt. Privatbilismens ökningstakt måste avstanna och helst minska, inte minst i våra tätorter. Då krävs en väl utbyggd, tillgänglig, prisvärd och väl fungerande kollektivtrafik för alla, både i storstad och glesbygd. Kollektivtrafik, som ofta utgörs av busstrafik, är mer miljövänlig och trafiksäker och en förstärkt kollektivtrafik ökar jämlikheten genom att pensionärer, ungdomar och andra med låga inkomster gynnas. Då kvinnor i större utsträckning använder sig av kollektiva färdmedel leder det även till att kvinnors tillgång till transporter stärks. Vi bedömer att våra satsningar inom kollektivtrafiken kan ge 8000 nya arbetstillfällen. För det tredje krävs framtida investeringar i höghastighetsbanor och högre banhastigheter. Det krävs helt enkelt långsiktiga satsningar på smarta framtidslösningar som skapar jobb som det gynnar miljön och klimatet. Om tåg ska kunna konkurrera med flyg krävs avsevärt kortare restider längs de stora stråken. Det är därför vi har förslag på högre hastigheter längst t.ex. Ostkustbanan, Dalabanan, samt byggande av Norrbotniabanan. Men vi vill även bygga höghastighetsbanor som skulle skapa attraktiva resmöjligheter för långväga resenärer som de regionala invånarnas tillgänglighet till arbetsplatser, universitet, högskolor och större sjukhus förbättrades. Genom nya höghastighetsbanor mellan t.ex. och kan restiden kortas till lite som banutrymme frigörs för en kraftfull ökning av godskapaciteten. Miljön och jobben behöver fler spår. 5.3.2.2Investeringar i grön teknik Stora framsteg har gjorts på området smarta elnät, dvs. ett elnät som kan ta emot elproduktion från olika håll och vara mer flexibelt än dagens system. Men fortsatt utveckling behövs för att stabilisera elpriserna för privathushåll och företag. Exempelvis måste problemen med nettodebiteringen få en lösning. Som ett led i en övergång till alternativ energi vill vi även se en ökning av effektskatten på kärnkraft och fastighetsskatten på vattenkraftverk. En sådan ökning blir också en del av att ta in de övervinster som de stora elbolagen gör på grund av ett dåligt konstruerat marknadssystem. Det är dock inom framför allt två områden som staten kan bidra till kraftfull utveckling av grön framtidsteknik. Det första området rör uppbyggandet av en svensk vindkraftsindustri. Vindkraftsindustrin befinner sig i början av en stark utvecklingsfas. Globalt kommer uppskattningsvis att investeras i vindkraft , varav en stor del kommer att ske i och , men även i och . I saknas renodlade vindkraftstillverkare även om det här finns ledande underleverantörer. ser en gyllene chans att skapa en vindkraftsindustri i . menar att en utbyggnad av vindkraften till kan skapa 12000 nya årsarbetstillfällen i . Vi vill skapa gynnsamma förutsättningar för svensk vindkraftsindustri genom att starta ett branschprogram som ska utformas i samarbete med vindkraftsindustrin. Det ska innehålla ett långsiktigt stöd för havsbaserad vindkraft. Det handlar även om att förlänga och utöka stödet för förnybar energi elcertifikaten till 30TWh till 2020. Vindpilotstödet ska förstärkas, överföringskapaciteten för förnybar energi byggas ut och skatteregler inte missgynna vindkraftskooperativ. Det är även viktigt med utbildningar som motsvarar de krav som den nya industrin kommer att ställa och att handläggningstider förkortas vid prövning av vindkraft. Det andra området rör utvecklingen inom solenergi. Den globala marknaden för solenergi växer kraftigt och omsätter . har ett avancerat kunnande inom solceller, termisk solkraft och solvärme, men ännu har vi inte byggt ut solenergin eller utnyttjat exportmöjligheterna. Med gynnsamma förutsättningar bedömer branschorganisationen att solenergin kan generera hela 8TWh till 2020, vilket skulle ge såväl jobb som exportintäkter. 4TWh solel skulle räcka till att försörja 800000 villor med hushållsel, och 4TWh solvärme motsvarar uppvärmningsbehovet i en stad av storlek. finns ingen målinriktad politik för att stärka solenergibranschen i . Vi vill stärka den svenska solenergibranschen genom att ta fram ett planeringsmål för solenergi. Vi anser att de olika statliga stöden till solenergi ska förstärkas och göras mer långsiktiga. 5.3.3En industri- och näringspolitik i en värld i förändring För oss i innebär en modern näringspolitik både en offensiv industripolitik och en politik för bättre förutsättningar för små och medelstora företag. Istora delar av landet spelar industrin en mycket viktig roll för ekonomi och välfärd. tror på industrins potential och att den har en framtid i . är fortfarande beroende av den basindustri som har sitt ursprung i naturresurserna malm, skog och vattenkraft. Den sysselsätter direkt och indirekt hundratusentals människor och dominerar nettoexportinkomster. Detta har delvis skett genom att basindustrin har höjt sin produktivitet genom att investera i moderna högteknologiska produktionsanläggningar. Den finansiella krisen, kombinerad med lågkonjunktur, gjorde att svensk varuexport rasade . Den starka uppgång i ekonomin, som regeringen nu berömmer sig av, ska ses mot bakgrund av detta ras. Svensk exportindustri behöver stärkas för framtiden som mindre inhemska och inte så konjunkturkänsliga företag blir fler. Tjänstesektorn har också vuxit i betydelse och tjänstexporten utgör , enligt , av totala export. försvagar regeringen möjligheterna för svenska företag genom att vara passiv i fråga om att bygga en innovativ struktur för företagen och genom att förbise viktig kapacitet på landsbygden. Regeringens passivitet kommer igen i de för framtidens näringsliv viktiga sektorerna infrastruktur och utbildning. De förslag i vårpropositionen som direkt berör näringspolitiken handlar om justeringar i skattefrågor av mindre betydelse. Till det kommer utförsäljningen av statliga företag, vilket försämrar inflytandet över ekonomin. Näringslivets problem utgörs inte av en för hög lönenivå eller för omfattande arbetsrättslig trygghet och inflytande för löntagarna. Det är i stället i första hand ett strukturellt tillväxtproblem. Ny teknik och att lågproduktiva företag slås ut bidrar till en förändring av strukturen. Men enkel matematik visar att ett företag kan öka sin produktivitet mätt som förädlingsvärde per anställd genom att outsourca delar av verksamheten. En förbättring av produktionstekniken skulle enligt bedömningar öka produktiviteten markant. Med en förbättrad produktionsteknik ökar också behovet av att hålla ihop utvecklingsarbetet och sammansättningsarbetet. Motivationen att behålla arbetstillfällena i ökar. vill därför sjösätta ett innovationsprogram med ett antal komponenter. Den kris som världen genomlever just nu ger också en möjlighet att förändra företagen mot framtidens produkter och tjänster. Kapital för innovationer från privata investerare uteblir av flera anledningar under en kris. Staten kan då träda in och ta sitt långsiktiga ansvar för framtiden. föreslår att en innovations/riskkapitalfond skapas med medel på från de statliga företagens överskott. Offentliga innovationsupphandlingar ska ges en kraftfull statlig stimulans genom särskilt stöd för att minskade risker som möter enskilda statliga myndigheter, landsting och kommuner i deras upphandlingsprocesser och som därmed hämmar upphandlingar av innovativa lösningar. motsätter sig utförsäljningar av statliga företag. Vi vill i stället bygga en framtida innovationsstruktur som behåller tillverkning, forskning och utveckling (FoU) och huvudkontor i . Den överföringen av svenska folkets gemensamma egendom som den borgerliga regeringen genomfört är utan motstycke i svensk historia. menar att det finns flera skäl för att staten ska vara en stark ägare, eller ha monopol, inom samhällsviktiga områden. Statligt ägande behövs som en motvikt till den spekulationskapitalism och kortsiktighet som delvis är ett resultat av globaliseringen men också ett resultat av den borgerliga regeringens avreglering och privatisering av svenska folkets gemensamma egendom. Mot den bakgrunden avvisar regeringens fortsatta planer på privatisering av svenska folkets gemensamma egendom. Utförsäljningarna av statliga bolag bör stoppas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För små och medelstora företag är exportmarknaden i stor utsträckning en stängd marknad. Man saknar de verktyg som behövs för att ta sig ut på mässor i utlandet, till enskilda företag och länder. För att stödja de små och medelstora företag som arbetar på växande marknader för miljöteknik och produktionssystem på energiområdet bör demonstrationsanläggningar för tekniska genombrott inom dessa områden byggas i med statligt stöd. Forska och växprogrammet hos måste förstärkas med tanke på efterfrågan. En skattekreditering för FoU i särskilt småföretagen bör initieras med tanke på framgången för sådana i andra länder. Exportrådgivning, exportförsäljning och utbildning på detta område måste stärkas. Särskilt fokus måste läggas på framtidsbranscherna. Trots en mindre satsning på miljöteknikexport fattas fortfarande mycket. En upprustning av statens och näringslivets samarbete på exportområdet måste kort sagt påskyndas. Därför vill tillskjuta ytterligare medel till exportfrämjande åtgärder i stället för den neddragning som regeringen föreslår. behöver utveckla tillväxtbranscherna och diversifiera näringslivet, som den kunskapsintensiva industrin inom elektronik, datateknik, läkemedel, kemi och miljöteknik med tillhörande kvalificerade tjänster men också tjänsteföretagen som turism i mer allmän bemärkelse. När det gäller området miljöteknik fortsätter regeringen med sitt mantra om ny kärnkraft som och storföretag som tänker om och satsar på förnybar energi. En viktig del i en statlig näringspolitik blir därför att initiera och ge stöd till utvecklingsprogram för olika branscher. Dessa tas fram tillsammans med branscherna, universitet och högskolor samt de fackliga organisationerna och får därför hög relevans för företagen. Industriella utvecklingscentrum (IUC), ett samarbete mellan företag, kommuner, landsting och fack, finns särskilt utanför storstadsområdena. Vid ett IUC kan hjälp med produktionsanalys, riskkapital, ansökan om EU-stöd, forskarkontakter, utbildning, juridisk rådgivning och mycket annat erbjudas. menar att IUC:s verksamhet är så pass viktig, inte minst ur ett regionalt perspektiv, att en fortsatt satsning de kommande tre åren är nödvändig. vill ta vara på tjänstesektorns stora utvecklingspotential och utveckla ett framtidsprogram tillsammans med företag, universitet och högskolor samt fackliga organisationer inom tjänstesektorn. Vi vill ta ett brett grepp över tjänsteproduktion och forskning. Företagens behov och prioriteringar ska vara styrande. Att öka produktiviteten och förädlingsvärdet av tjänsterna bör därför prioriteras. De små företagen bör ges chans till större lönsamhet, med stabila jobb och god lönebetalningsförmåga. Ökade möjligheter till statliga kreditgarantier bör skapas och såddkapital på lokalplanet stärkas. Tryggheten för småföretagare måste stärkas genom ett slopande av sjuklönekostnaden och ett införande av möjligheten att välja endast en karensdag för egenföretagare. Gruvindustrin i går mot en ny vår. Nya gruvor öppnas och prospekteringen är stor. vill gruvindustrin anställa 1000 personer. har flera regeringar, inklusive den nuvarande, bidragit till att landsbygden har en mycket sned åldersfördelning; servicen har försämrats och lockelsen att flytta till landsbygden är liten. vill motverka denna utveckling genom att skapa servicekontor över hela landet där olika statliga och kommunala verksamheter samarbetar. Ingrott stuprörstänkande måste genom regel- och attitydförändringar bytas mot ett horisontellt tänkande. Den privata sektorn måste, förutom de olika stöd vi redan nämnt, ges möjlighet till ökad ekonomisk styrka genom fler lokala bankkontor där sådana inte finns. 5.4Ett hållbart arbetsliv med plats för fler Rätten till arbete är fundamental men lika viktigt är arbetstagarnas rättigheter i arbetslivet. Vi har ett arbetsliv som alltmer slits itu, där allt fler jobbar mer än heltid medan andra får nöja sig med otrygga tillfälliga jobb på deltid. är arbetslösheten hög och allt fler är långtidsarbetslösa. Arbetsmarknaden är tydligt könsuppdelad och kvinnor diskrimineras systematiskt vad gäller löner, arbetstider och andra arbetsvillkor. Hög arbetslöshet och en politik som ensidigt inriktats på att öka arbetsutbudet har underlättat för arbetsgivare att sortera och diskriminera arbetssökande. TCO har i ett antal rapporter träffande beskrivit utvecklingen som jakten på superarbetskraften. Fördomar och statistiska kalkyler om olika gruppers prestationsförmåga tränger undan allt fler från möjligheten att få ett jobb. politik syftar till att skapa ett arbetsliv där alla ges möjlighet att ta plats och utvecklas efter sina förutsättningar. Vi driver krav för ett icke-diskriminerande arbetsliv som präglas av inflytande och goda arbetsvillkor. För det krävs starka fackförbund som tar till vara de anställdas rättigheter i kollektivavtalen. Det kräver också en arbetsrättslig lagstiftning som garanterar en god arbetsmiljö och sjysta spelregler på arbetsmarknaden. Diskriminering måste bekämpas systematiskt och hårdare krav ställas på att arbetslivet anpassas till människors olika förutsättningar. De fackliga organisationerna är de viktigaste aktörerna i arbetet för att förbättra villkoren i arbetslivet och öka arbetstagarnas inflytande på arbetsplatserna. För att fler ska välja att organisera sig i facket vill vi införa avdragsrätt för medlemskap i facklig organisation. Generella välfärdssystem och en väl utbyggd vård- och omsorgssektor är avgörande för att både kvinnor och män ska kunna arbeta. Bristerna inom barn- och äldreomsorgen håller åter på att bli ett hinder för kvinnor att jobba på samma villkor som män. anser att de pengar som försvinner till skatterabatter och vinster i stället ska användas där de gör nytta för jämställdheten, för att bygga ut och stärka kvaliteten i den offentliga välfärden. Vi vill satsa på en barnomsorg som finns tillgänglig också , nätter och .