ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Ub326 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behålla lokala skolstyrelser med elevmajoritet. En av skolans främsta uppgifter är att främja lärande om demokrati, värdegrund och mänskliga rättigheter samt att verka för att öka barns och ungdomars möjligheter till inflytande och delaktighet. I skollagen betonas särskilt skolans uppdrag att fostra demokratiska samhällsmedborgare och att inflytandet i skolan ska öka i takt med ålder och mognad. är det självklart att arbetstagare har inflytande över sin arbetsplats, men så är inte fallet i skolan när det gäller elevinflytandet. Att gymnasieelever, som i många fall även är myndiga, ska ha samma möjligheter i skolan är dessvärre fortfarande långt ifrån självklart, vilket det borde vara. Som ett led i att förbättra ungdomars inflytande i skolan införde den socialdemokratiska regeringen försök med lokala skolstyrelser med elevmajoritet i gymnasieskolan. har möjligheten permanentats och är det över 40 gymnasieskolor som arbetar framgångsrikt med denna modell, bland annat i . Där vill dock den borgerliga majoriteten avskaffa möjligheterna för lokala skolstyrelser att ha elevmajoritet. Eleverna är naturligtvis mycket besvikna över denna tillbakagång. Att ha en skolstyrelse med elevmajoritet innebär inte att eleverna kan styra hela skolan, utan att deras inflytande stärks inom de områden de ansvarar för. De skolstyrelser som har elevmajoritet anser att detta fungerar väl och att eleverna tar ett gott ansvar för skolan. Det utvecklar också skolan som arbetsplats genom att eleverna genom sina representanter får komma till tals i viktiga frågor som rör dem. Det är en demokratiskolning som måste finnas i en modern skola som investerar för framtiden.
mot · GZ02Ub335 · 2011-09-26 00:00:00 — Högskolestudier i takt med arbetslivet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärdera och främja möjligheten för högskolestuderande att studera . Fler arbeten kräver en högskoleexamen som allt färre arbeten finns för dem som inte fått del av någon utbildning utöver . I vårt land måste vi därför bredda möjligheterna att studera. Vi måste också vara öppna för att pröva andra former för studierna än de sedvanliga, med höst- och vårtermin och ett långt sommarlov. har vi i vårt land skapat omkring 100 000 nya platser för högskoleutbildning, men trots att högskolorna och universiteten numera är en viktig och naturlig del i en geografisk region har man ännu inte anpassat sig till arbetslivet när det gäller uppdelningen av utbildningen i terminer. De sommarmånader som man inte bedriver undervisning är för många studerande en onödig väntetid inför nästa termin och innebär en onödig förlängning av studierna. Studenternas ekonomi behöver förbättras så den ger förutsättningar att ha full fokus på studierna. Deltidsarbete ska inte behöva vara en förutsättning för att klara ekonomin, och det långa studieuppehållet är ett stort ekonomiskt avbräck för den som inte får ett jobb . Att ändra förutsättningarna för studierna så att man inte styrs av två terminer kommer att underlätta för många studerande för att de både ger möjlighet att snabbare komma in i eller tillbaka till arbetslivet och minskar de ekonomiska påfrestningarna som det innebär att vara student. Det är nu hög tid att pröva på att anpassa även studentlivet till arbetslivet. Att ge möjlighet för fler studenter att läsa givetvis med viss ledighet kan vara en väg till detta.
mot · GZ02Ub337 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att starta nätskolor i . Att få en ny chans i livet kan för en ung person handla om att få stöd att komma tillbaka till en fungerande skolgång efter lång frånvaro. Skolk är en riskfaktor för att unga ska hamna i brott. Vi måste på ett bra sätt motivera unga människor att gå i skolan. Nätskolan är till för att räcka ut en hjälpande hand till de barn som inte vill gå i skolan barn som är mobbade, har inlärningssvårigheter eller av andra skäl inte trivs i skolan. Nätskolan finns redan på flera håll i världen och är en virtuell skola för 1318-åringar som inte klarar av eller vägrar gå till skolan och för dem som är utkastade från traditionell undervisning. De får chans till gemenskap och en väg till utbildning. Den virtuella läromiljön är öppen . Olika forskningsresultat visar att av de unga har nått allmän behörighet till gymnasiet efter att ha varit aktiva i nätskolor. Distansundervisning på detta sätt kan även ha ett stort värde i andra utbildningssammanhang och bidra till att förverkliga den likvärdiga skolan. Den nya tekniken ger spännande möjligheter för elever att nå ett större utbud av kurser än de som ges på den egna skolan. Om vi i skulle satsa på nätskolor ger vi möjlighet för alla att uppnå godkända resultat genom att utnyttja teknikens hjälp det viktiga är att man lär sig, inte var det sker någonstans.
mot · GZ02Ub338 · 2011-09-28 00:00:00 — En nationell strategi för karriärvägledning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en nationell strategi för karriärvägledning. Som en röd tråd genom utvecklingen av vägledningen inom skolväsendet finns intentionerna om samverkan mellan skola, arbetsförmedling och arbetsliv. Denna sammanhållna kedja ska göra det möjligt för elever i skolan att hitta ett yrke som är lämpligt och få hjälp att nå dit via skolan och högskolan. Tyvärr har vi siffror på att av alla ungdomar inte slutför gymnasiet. får slutbetyg men klarar inte kraven för grundläggande behörighet till högskolan. Bakom varje avhopp finns ett misslyckande. Och det finns en ung person som går in i vuxenlivet utan tillräckliga kunskaper. vet vi från många andra studier att de som inte har gymnasiekompetens har mycket svårare att få jobb och att de tar dyra omvägar i utbildningssystemet. Avhoppen är även dyra för samhället. Det kostar i form av extra skolår och extra studiemedel. Då är inte kostnader för komvuxstudier och arbetsmarknadsåtgärder inräknade. Det finns med andra ord stora pengar att tjäna på att få eleverna att fullfölja sina studier inom avsedd tid. Ännu viktigare är de mänskliga värdena, att alla som slås ut och misslyckas får möjlighet att känna framgång och kan träda in i vuxenlivet rustade med de kunskaper de behöver. En given orsak till avhoppen är strukturen på gymnasiet, med låga förkunskapskrav och stor teoretisk kärna på de yrkesförberedande programmen. Alliansens gymnasiereform syftar bl.a. till att åtgärda detta. Men en ny gymnasiestruktur och högre förkunskapskrav minskar inte felvalen och därmed risken för avhopp. Här måste ytterligare insatser till. Ungdomarna måste ges förutsättningar att göra kloka och väl underbyggda val genom hela sin utbildningstid. För att klara detta behöver de hjälp och kunskap för att bli medvetna konsumenter på utbildningsmarknaden och få klart för sig vilka konsekvenser deras olika val för med sig. Information och vägledning är nycklar för detta. Vägledning är synonymt med möjligheter. Den skall ge den enskilda individen barn, ungdom och vuxen verktyg för att kunna påverka och ta ansvar för sin utveckling och kompetens i studier och arbete. Därför anser vi att det behövs en nationell strategi för karriärvägledningen. Rätten till kvalificerad karriärvägledning bör lagfästas, målen måste bli tydligare och framför allt utvärderas bättre.
mot · GZ02Ub342 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn gällande skolmiljö som ska minska brottsligheten i skolan. Skolan är den vanligaste brottsplatsen för barn och unga och det är helt oacceptabelt. Skolan ska vara en lugn och trygg plats där varje elev känner sig trygg och får de bästa förutsättningar för att lära. Ingen, vare sig lärare eller elev, ska vara rädd för att gå till skolan. Allt fler upplever skolan som en otrygg plats och ser ingen annan utväg än att undvika att gå till skolan. Därför blir naturligtvis också elevernas möjlighet till kunskapsinlärning lidande. Dessutom kan ett tidigt kriminellt beteende leda till grövre brottslighet . Rån, utpressning, och misshandel är bara några brott som förekommer mellan elever. I skolan ska det inte finnas några otrygga och undanskymda platser. Öppenheten gör det lättare för vuxna ögon och öron att se och höra vad som händer mellan eleverna. Därför ska skolmiljöer planeras så att man minimerar platser och tillfällen där brott kan ske. Detta kan göras genom att man tar bort trånga entréer och mörka undanskymda hörn där bråk ofta kan uppstå. Där eleverna finns, där ska också lärarna finnas, t.ex. genom att flytta lärarrummet dit där det förekommer mest bråk. Ett annat sätt är att lärarna stannar kvar längre efter lektionens slut vid skåpen det är en plats där det förekommer stölder, våld och trakasserier. Att ha fler fönsterrutor/glaspartier för ökad insyn minskar riskerna för att brott begås. Ett bra exempel på en kommun som använt sig av detta är . Där har man fått ned brottsligheten i skolorna. För att vi ska kunna ha en trygg skola där kunskap är i fokus måste vi verka för en bättre skolmiljö och på så sätt minska brottsligheten i skolan.
mot · GZ02Ub348 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppsgränsen för studiemedel. har studenters möjlighet att arbeta vid sidan av studierna kraftigt inskränkts genom den så kallade fribeloppsgränsen som reglerar hur stora inkomster en student får ha innan studiemedlet dras in. Alliansregeringen har under den gångna mandatperioden lyckligtvis höjt fribeloppsgränsen, men ett fullständigt avskaffande återstår och är nödvändigt för både studenters och samhällets bästa. Fribeloppsgränsen bestraffar flit och ansvarstagande. Möjligheten att arbeta vid sidan av studierna för mycket positivt med sig för den enskilda studenten såväl som för samhället i stort. Att arbeta extra parallellt med studierna ger en bättre kontakt med arbetsmarknaden och underlättar för studenter att få ett arbete efter examen. kan ett extraarbete även göra det enklare för studenter att tillgodogöra sig den ofta mycket teoretiska högskoleutbildningen genom att de får chans att praktiskt tillämpa kunskaperna i arbetslivet . Ett avskaffande av fribeloppet skulle medföra att fler studenter själva kan försörja sig helt eller delvis genom eget arbete . Färre studenter skulle därmed hamna i kraftig skuldsättning. Även samhället i stort tjänar ekonomiskt på ett avskaffande av fribeloppet då fler skulle arbeta, svartjobben minska och skatteintäkterna öka. Fribeloppsgränsen bör avskaffas helt, åtminstone vad gäller lånedelen i studiemedlet. Ett lån är något som du själv tar ansvar för och förbinder dig att betala tillbaka. Då är det också fullt rimligt och rättvist att du själv väljer om du vill kombinera ett lån med arbete. Studenter själva såväl som samhället i stort har mycket att vinna på att studier och arbete inte ses som två separata världar utan kan integreras bättre.
mot · GZ02Ub360 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en likvärdig kvalitet inom skolan. Regeringen har påbörjat ett angeläget arbete för att öka kvaliteten i svensk skola. Detta är viktigt eftersom elevernas lagstadgade rätt till en likvärdig utbildning måste garanteras. kan utbildningen skilja sig avsevärt från en skola till en annan både om man jämför mellan olika kommuner och om man jämför skolor med olika huvudmän. Friskolereformen har varit en viktig förändring för att öka konkurrensen och därmed kvaliteten i skolan, men det är viktigt att konkurrensen först och främst rör kunskapsnivån inte olika förmåner eller att det tillåts gå inflation i betygssättningen. Den svenska skolan står inför stora utmaningar, och dessvärre tycks det som om elevernas betyg blir högre trots att resultat på de nationella proven sjunker. Det är därför angeläget att regeringen övervakar att de bestämmelser som finns om måluppfyllelse verkligen efterlevs. Den skolpeng som olika kommuner lägger på varje elev uppvisar omfattande skillnader. Detta leder i sin tur till att exempelvis antalet lärarledda lektioner och lärartäthet eller storleken på klasserna skiljer sig åt. Även om det till stor del är en annan problematik finns det också vissa skillnader rörande andelen obehöriga lärare på olika skolor. Frågan måste nu ställas om det från regeringens sida bör ställas krav på exempelvis ett visst antal lärarledda lektioner i skolan. Likaså krav på läromedel, tillgång till skolbibliotek osv. För att garantera eleverna en likvärdig utbildning bör det övervägas om miniminivåer gällande dessa och andra faktorer ska ställas upp.
mot · GZ02Ub362 · 2011-09-23 00:00:00 — Förbättrad suicidprevention för unga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra kommunala verksamheters och elevhälsans arbete med suicidprevention. begår cirka 1 100 människor i självmord. Det är ungefär tre självmord . Att så många människor väljer att begå självmord är ett misslyckande för samhället, men sett har självmorden för både kvinnor och män minskat. Minskningen har skett i alla åldrar utom för unga () där antalet självmord legat på en nivå. har en tendens observerats att självmorden ökar bland unga kvinnor. Även bland barn är antalet självmord högt. För de 100 barn som omkommer till följd av skador står självmord för en tredjedel av dödsfallen. Det handlar om ungefär lika många pojkar som flickor. Flickorna är däremot i majoritet av de barn som vårdades på sjukhus till följd av avsiktligt självdestruktiva handlingar (av 1 300 barn). En publicerad studie visar att risken för självmord är större ju oftare personen dömts för ett brott. Högst var självmordsrisken bland ungdomar som dömts fem gånger eller fler. Ungdomsåren är för de flesta en omtumlande och intensiv utvecklingstid, präglad av sökande där kriser är vanliga. Kraven och förväntningarna på utseende, utbildning och karriär kan som ung kännas ouppnåeliga. De flesta ungdomar tar sig emellertid igenom denna händelserika tid utan större problem. Men några upplever så stor hjälplöshet och hopplöshet att de väljer att begå självmord. Att en ung människa väljer att ta sitt liv är djupt tragiskt och medför ett stort lidande för familjen, vänner och nära bekanta. Unga människor har kontinuerligt kontakt med skolan, fritidsverksamheter och andra aktörer inom kommunen. Det är därför viktigt att personal inom den kommunala verksamheten och skolan har kunskaper om hur man upptäcker och bemöter ungdomar som har självmordstankar. Regeringen har höjt ambitionerna för elevhälsan, vilket förhoppningsvis kommer att öka möjligheterna för unga att få hjälp när de mår dåligt. Men fortfarande saknar många inom skolans värld kunskap om och kompetens för hur man bemöter unga personer med självmordstankar. Det behövs därför en särskild satsning på att öka denna kompetens så att personal inom verksamhet eller inom elevhälsan har en bra grund att stå på för att kunna arbeta med suicidprevention. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02Ub363 · 2011-09-27 00:00:00 — Rätt att överklaga slutbetyg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten att överklaga slutbetyg. Frågan om rättvisa och objektivt satta betyg har stor betydelse för varje elevs framtid och är därför mycket viktig. I de fall där betygen inte uppfattas som rättvisa är eleven i underläge eftersom satt betyg inte kan överklagas. Frågan om överklagande av betyg har varit föremål för utredningar . Senast presenterade sina förslag. I utredningen framhålls att det är av största vikt att rätt betyg ges redan från början och förslag läggs också fram om hur det målet bättre ska uppnås. Detta perspektiv är självklart det som ska vara vägledande. De förändringar som införts i och med den nya skollagen leder i denna riktning. Men faktum kvarstår. Liksom vad som gäller för all annan myndighetsutövning ska rätten att överklaga även gälla för slutbetyg. Möjligheten att överklaga ett betygsbeslut är en viktig rättssäkerhetsfråga. Det är därför hög tid att rätten att överklaga slutbetyg införs. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02Ub369 · 2011-09-29 00:00:00 — Demokratisk skolning och elevinflytande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om demokratisk skolning och elevinflytande. Såväl skollagstiftning som arbetsmiljölagstiftning ger elever i skolan rätt till inflytande. Ett av de två nationella målen för vår ungdomspolitik handlar om att ungdomar ska ha verklig tillgång till makt. Med makt avses att ungdomar ska ha möjlighet att påverka samhällsutvecklingen i stort liksom sina egna liv och sin närmiljö. Det kan gälla såväl boendemiljö som skolmiljö liksom arbetsmiljö. I läroplaner och i skollagen betonas betydelsen av att eleverna får ta ansvar och ha inflytande i skolan. För eleverna är det viktigt att konkret kunna se att deras inflytande ger resultat i frågor som rör skolvardagen. Det kan till exempel gälla arbete mot mobbning, skolans värdegrund eller hur skollokalerna ska utformas. I har gymnasienämnden bestämt sig för att ta emot två elevrepresentanter per termin från elevråden på de kommunala gymnasieskolorna. Eleverna sitter med i nämnden på samma villkor som de fackliga representanterna, dvs. de får yttra sig men inte delta i besluten. Dessutom finns det på dagordningen särskilda diskussionsfrågor där eleverna får möjlighet att delta. Detta har fallit mycket väl ut, och både elever och nämndledamöter är nöjda. Det är angeläget att erfarenheterna från , och från andra orter med aktivt elevinflytande, tas till vara och sprids till andra kommuner för att stimulera till att elever ges representation i nämnder där beslut som gäller skolan ska fattas. Eleverna ska, precis som fackliga representanter, ha rätt att närvara och att yttra sig. Den här formen av inflytande förutsätter att gymnasieeleverna fått en god demokratisk skolning så att inflytandet upplevs som meningsfullt. I skolans läroplaner måste den praktiska demokratin få ett större utrymme så att eleverna får inblick i ett demokratiskt styrelseskick och så att de förbereds för att själva kunna utöva inflytande.
mot · GZ02Ub370 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fortbildning för gymnasielärare för att underlätta inlärning hos eleverna. För lärare på är det ofta en självklarhet att utgå från en helhetssyn vid inlärnings- och kunskapsprocessen. Detta innebär bl.a. att man är angelägen om att fortbilda sig inte bara inom sina egna ämnesområden utan också inom områden som kan påverka elevernas prestationer, beteenden och välbefinnande på olika sätt. När eleverna kommer till gymnasiet blir utbildningen, helt naturligt, mer inriktad på rena ämneskunskaper. Men för många elever finns det fortfarande problem som i vissa fall kan utgöra hinder för inlärning. Många elever orkar inte fullfölja sin gymnasieutbildning och vi har anledning att fundera över varför. En orsak kan vara att det inte är lika självklart på gymnasiet att pedagogerna känner till de inlärningsproblem som har att göra med exempelvis dyslexi, adhd och Aspergers syndrom. Därmed har man större svårigheter att bemöta eleverna på ett adekvat sätt och ge de rätta insatserna. Tanken är inte att lärare på gymnasiet ska bli specialister på olika diagnostiserade problem, men genom styrd fortbildning kan man ge gymnasielärarna bättre förutsättningar att förstå varför alla elever inte kan inhämta kunskaper på samma sätt och i samma takt.
mot · GZ02Ub380 · 2011-09-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge ett specialuppdrag till för att stärka minoritetsspråkens framtid. har en minoritetslagstiftning som ska vitalisera minoritetsspråken, uppmuntra och säkerställa dialogen mellan myndigheter och representanter för de olika minoriteterna. I lagen finns också inrättandet av finska förvaltningsområden. Det finns många kommuner som naturligt gått in i dessa förvaltningsområden utifrån att man har många invånare som tillhör de nationella minoriteterna, och därmed kan man erbjuda en bättre service inom och kommunerna. Fokus i det finska förvaltningsområdet är rätten och möjligheten att kommunicera på finska, samt ansöka om insatser som rör förskola och äldreomsorg där finska talas. Regeringen har i och med detta steg tagit frågan vidare och utmaningen ligger nu att få fler kommuner och landsting att ansluta sig till denna reform. Den enda utmaningen som blir en konsekvens av reformen är tillgången till personal och kompetens inom områdena förskola, skola och äldreomsorg. Regeringen bör prioritera insatser som kan säkerställa att de nationella minoritetsspråken, i synnerhet finska men också för den romska minoriteten, säkerställs och kan erbjudas inom ramen för utbildningsväsendet. I och vid i /bor det många personer som tillhör denna målgrupp, och det finns också en viss verksamhet som bedrivs för att upprätthålla det finska språket. För att vi ska kunna prata om en riktig vitalisering krävs insatser för att skapa starkare institutioner som kan locka intresserade studenter och personal som vill fortbilda sig inom det finska språket. Mot denna bakgrund bör ge regeringen detta tillkänna. Uppdraget skulle med fördel kunna ges som ett specialuppdrag till att utveckla detta vidare.
mot · GZ02Ub383 · 2011-09-27 00:00:00 — Bibehållet lån från CSN tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till studiemedel . Det svenska studiestödssystemet syftar till att göra det möjligt och attraktivt för fler att studera, inte minst för personer från studieovana miljöer. Det ekonomiska stödsystemet är viktigt då det finns en risk att människors utbildningsambitioner påverkas negativt om de upplever att den ekonomiska situationen blir otrygg vid heltidsstudier. Många av dem som studerar vid högskola eller universitet gör uppehåll och om de inte ägnar åt arbete så har de ingen inkomst alls . har de ingen möjlighet att ens ta ut lånedelen av studiemedlen under de studiefria månaderna. Det skapar otrygghet för hur de ska klara sin ekonomi. I värsta fall avstår de helt från högskolestudier. Ett generöst och flexibelt studiestödssystem borde fylla en viktig funktion så att ingen behöver avstå från studier av ekonomiska skäl. Därför bör man se över möjligheten att åtminstone låta lånemöjligheten vara öppen . Per (S)