mot · GY02Fi12 · 2011-05-04 00:00:00 — måste såväl nybyggda som befintliga bostäder bli betydligt mer energieffektiva. En minskning av bostäders och fastigheters energianvändning ger vinster för såväl klimatet som plånboken. Att pressa ned energianvändningen är också ett sätt för villaägaren, bostadsrättsföreningen eller fastighetsförvaltaren att minska sin känslighet för svängningar i elpriset. vill uppmuntra fastighetsägare och småhusägare att energieffektivisera genom att klimatanpassa ROT-avdraget. Vi vill också satsa på att rusta upp bostadsbeståndet i miljonprogramsområdena. Enligt är 650 000 lägenheter i miljonprogrammen i behov av omfattande renoveringar, såsom stambyte, energieffektivisering och fasadarbete. Dessa områden är också ofta i behov av upprustning av boendemiljöerna. Att rusta upp dessa områden är en viktig åtgärd för att folk som bor där ska kunna känna sig trygga och stolta över sitt bostadsområde. Därför föreslår vi också ett nytt ROT-stöd för renovering och energieffektivisering av flerbostadshus samt upprustning av boendemiljöerna i miljonprogramsområdena. För att stimulera byggandet av fler energieffektiva hyresrätter föreslår vi dessutom ett statligt stöd för nybyggnation med krav på låg energiförbrukning och rimliga boendekostnader. För är klimatfrågan en global ödesfråga som hänger intimt samman med utveckling och rättvisa. har ett stort ansvar att visa ledarskap och ta ansvar för klimatpolitiken. Detta kan vi göra genom en ambitiös och framsynt klimatpolitik i och genom att konstruktivt delta i det internationella samarbetet. och andra rika länders insatser för att minska utsläppen i utvecklingsländerna behöver förbättras radikalt. Regeringen tar medel till klimatåtgärder från biståndet. Detta är djupt felaktigt. Biståndet behövs mer än någonsin för att bekämpa fattigdom. Detta är ett avgörande ställningstagande för att skapa förtroende från de fattiga länderna i klimatförhandlingarna. Vi vill öronmärka medel till internationella klimatåtgärder i den nationella budgeten. För att säkra ökade medel till internationella klimatinvesteringar vill vi använda de nya intäkter som får i och med auktioneringen av utsläppsrätter till detta ändamål. vill också att ska verka internationellt för att få till stånd nya medel och finansieringsformer för internationella klimatåtgärder. Resurser kan exempelvis komma från avgifter på utsläpp från internationell luft- och sjöfart. Andra möjligheter är att införa en internationell koldioxidskatt eller en skatt på finansiella transaktioner. Vi anser att de internationella klimatfonder som skapats inom ramen för klimatkonventionen ska fördela pengarna för klimatarbete i fattiga länder. 3.6Hejda förlusten av biologisk mångfald Vårt liv och välbefinnande är beroende av naturens gåvor eller, med ett modernare uttryck, ekosystemtjänster. Det handlar om funktioner som är grundläggande för allt liv, såsom t.ex. syrets kretslopp, vattenreglering, produktionsvärden som virke och bär samt rekreation som får oss att må bra. Dessa gåvor eller tjänster är beroende av den stora variation av arter, anlag och ekosystem som går under samlingsnamnet biologisk mångfald. Tyvärr håller den biologiska mångfalden i världen och i på att utarmas. av jordens arter är akut hotade eller sårbara. Det största hotet är att vi exploaterar mer och mer av jordens yta, vilket tränger ut djur och växter som funnits där . Vid om biologisk mångfald enades man om att överfisket ska stoppas, att skadliga subventioner som förstör biologisk mångfald ska fasas ut och att gröna räkenskaper ska utvecklas. En målsättning om att skydda av land- och vattenområdena från exploatering sattes upp, liksom av kustområdena och de områdena. måste ta ansvar och leva upp till dessa mål så att ekosystemens bärkraft säkras. Regeringen har tyvärr tagit flera steg åt fel håll. Man har minskat medlen till biologisk mångfald och urholkat skogsskyddet. En stor del av biologiska mångfald finns i skogen. är drygt 2 000 av den svenska skogens arter hotade. Trots det har en mycket liten andel skyddad skog, både ur ett internationellt och ur ett biologiskt perspektiv. Mängden skog med höga naturvärden i första hand gammelskog minskar snabbt, och vi har för lite sådan skog för att kunna säkra den biologiska mångfalden där. vill se en kraftsamling för att hejda förlusten av biologisk mångfald och utarmningen av våra ekosystem. Vi vill investera brett i att rusta upp det svenska miljöarbetet, med särskilt fokus på skogen. Vi prioriterar ett kraftigt ökat skydd av resterna av gammelskog. Vi vill också se en större miljöhänsyn i det konventionella skogsbruket och mer hyggesfritt skogsbruk. Därutöver vill vi särskilt satsa på sjöar, vattendrag, våtmarker och annan särskilt värdefull natur. Havets biologiska mångfald är också hotad. Torsken är på väg att återhämta sig i men överfiske är fortfarande ett problem, såväl i som internationellt. Vi vill avskaffa de omfattande miljöskadliga subventionerna inom fiskenäringen och verka för en mer ansvarsfull fiskepolitik på EU-nivå. anser att det behövs ett systemskifte inom kemikaliepolitiken. Hänsyn behöver tas till de konsekvenser kemikalier får, ensamma såväl som i kombination, på ekosystem och människors hälsa. Miljögifter måste kontrolleras i varor, inte bara i produktionen och miljön. Miljögifterna finns överallt, i vår mat och i våra kläder, möbler och hus. Larmrapporter som kopplar ihop ökande folkhälsoproblem, såsom koncentrationssvårigheter, cancer och allergier, med kemikalier duggar tätt. behöver därför en mer offensiv politik för en giftfri vardag, till skydd för både människor och miljön. föreslår att användningen begränsas eller förbjuds helt när det gäller några av de farligaste ämnen som förekommer i vår vardag, med speciellt fokus på att skydda barn. Kemikalieinspektionens arbete måste också stärkas och lagstiftningen i kemikaliefrågor förtydligas. Lantbruket är en nyckelaktör för att hejda klimatförändringarna och för att minska övergödningen i våra hav och sjöar. Det spelar också en viktig roll i att begränsa gifterna i den mat vi äter. Vid ekologisk odling begränsas läckaget av näringsämnen som bidrar till övergödning. Att återinföra skatten på handelsgödsel är ett sätt att begränsa läckaget från jordbruket. anser att en svensk livsmedelsstrategi som bygger på ökad hållbarhet och ökad produktion bör utarbetas. Jordbruket måste ses som en viktig komponent för att både producera livsmedel och bidra till att lösa energi-, klimat- och miljöproblemen. ska ha beredskap att klara försörjningen i ett läge med mycket höga oljepriser. bör inta en mer aktiv roll för att påverka EU:s jordbrukspolitik. Syftet bör vara att omvandla den nuvarande jordbrukspolitiken till en politik för omställning till ett ekologiskt uthålligt lantbruk och för att säkra ekosystemtjänster. 4En omställning för nya jobb grundläggande utgångspunkt är att alla människor har rätt till arbete och egen försörjning. Detta kräver ett dynamiskt näringsliv där människors kreativitet och skaparlust lägger grunden för nya jobb. Villkoren för entreprenörskap och företagande måste vara goda. Investeringar måste göras i forskning och utbildning, och människor måste få möjligheter till utbildning och kompetensutveckling och därigenom få förutsättningar att ta nya jobb. En god infrastruktur, bra kommunikationer och ett effektivt rättsväsen är centrala för att nya jobb ska växa fram. Mycket viktigt arbete utförs inom välfärden. En fungerande skola, barnomsorg och sjukvård är en förutsättning för att vårt samhälle ska fungera. Nya arbeten skapas också inom den breda tjänstesektorn som sträcker sig från utbildning till företagstjänster och personliga tjänster. För att nya jobb ska kunna skapas behövs också effektiva vägar för att arbetstagare och arbetsgivare ska kunna finna varandra och för att ge unga människor en rättvisande bild av hur arbetsmarknaden ser ut och vilka möjligheter som finns. Människor som av olika anledningar inte kan arbeta och därmed försörja sig själva ska ges hjälp tillbaka till arbetslivet, men också till en rimlig ekonomisk trygghet som gör att vardagen går ihop. 4.1Nya jobb i en hållbar ekonomi En viktig motor för nya jobb kommer att vara den gröna omställningen till ett hållbart samhälle, där en fortsatt strukturomvandling av den globala och den svenska ekonomin i hållbar riktning kommer att skapa nya gröna jobb. ser tre områden som är fortsatt högprioriterade för den gröna omställningen och som kommer att skapa nya jobb och exportmöjligheter: Genom utvecklingen av ny, renare och effektivare teknik som leder till en hållbar omställning av produktionen kan näringslivet utvecklas och nya jobb, export och ekonomisk utveckling skapas. Ett bättre och mer ansvarsfullt nyttjande av naturresurser leder till fler ekologiskt hållbara jobb. Genom att förvalta naturresurserna i stället för att förbruka dem kan vi skapa nya jobb inom traditionella gröna näringar som skogen och jordbruket. En fortsatt ekologiskt hållbar omställning av bostäder och energiförsörjning kommer att generera nya jobb som ett hållbarare samhälle skapas. Moderna, snabba och hållbara transporter bidrar till fler jobb och ett starkare näringsliv. Konkret handlar det om offentliga investeringar i forskning, utveckling och ny infrastruktur, om investeringar i hållbara och energieffektiva bostäder och om en hållbar omvandling av våra industriprocesser. Det handlar också om att skapa möjligheter för en växande tjänstsektor där t.ex. material och produkter återvinns och återanvänds i stället för att slitas och slängas. Nya jobb med en grön omställning Nya studier pekar på att en grön omställning kan vara en kraftfull jobbmotor . I en ny studie från , , modellberäknas de jobbskapande effekterna av en grön omställning på global nivå där av den globala bruttonationalprodukten investeras i omställning. Enligt detta investeringsscenario kan tvågradersmålet25 nås till 2050, som andra ekosystemrelaterade tjänster förbättras avsevärt och de globala ekologiska fotavtrycken minskar med jämfört med business as usual-alternativet. 26 Det intressanta med denna studie är att den visar att det netto skapas fler jobb än vad som försvinner genom den gröna omställningen. Även i andra lyfts frågan om jobbskapande effekter av en grön omställning och en grön ekonomi fram. I rapporten visar rapportförfattarna t.ex. att effekterna av en övergång till ett mer kretsloppsanpassat samhälle troligen kommer att innebära att många nya jobb skapas. 27 Vetenskapliga studier som redovisas i bl.a. Uneps rapporter pekar på att nettoeffekterna på sysselsättningen av en grönare ekonomi kan vara att det skapas fler nya arbeten än vad som försvinner inom de berörda sektorerna: En studie visar att återvinning och sortering av återvinningsbara material kräver tio gånger mer arbetskraft än deponi eller förbränning av avfall. Modellberäkningar visar att investeringar på av den globala bruttonationalprodukten i hållbara transporter kan minska användningen av fossila bränslen under business as usual som sysselsättningen ökar . I en Sikarapport bedöms en kilometerskatt på lastbilstransporter minska transportbehovet som sysselsättningen i vissa branscher, t.ex. livsmedelsbranschen, ökar på grund av en omstrukturering där transporter ersätts med arbete. 30 På så vis kan en kilometerskatt innebära bättre förutsättningar för lokalt företagande. Ett mer hållbart jordbruk kan öka sysselsättningen i sektorn enligt modellberäkningar. 31 Även empiriska studier ger samma resultat. En studie på jordbruk i och visar att ekologiskt jordbruk har 1/3 fler anställda jämfört med motsvarande konventionella jordbruk. Empiriska studier av antalet jobb per producerad kilowattimme visar att investeringar i förnybar energi är mer sysselsättningsintensiva än investeringar i kol och olja. Dessa studier är inga allmänna jämviktsanalyser utan partiella studier över effekterna på sysselsättningen inom vissa sektorer. Slutsatsen måste ändå bli att studierna stöder resonemanget om att den gröna omställningen kommer vara en betydande jobbmotor . behöver en nationell strategi för de gröna jobben Ett tydligt exempel där gröna jobb, export, teknisk utveckling och företagande går hand i hand är uppvärmning inom bostadssektorn. Globalt är uppvärmning den enskilt största källan till utsläpp av växthusgaser. 34 I ligger vi, bl.a. på grund av driftiga entreprenörer, höga energiskatter, ett kallt klimat och framsynta kommunala bostadsbolag, långt framme vad gäller att bygga energieffektiva hus. I har många s.k. passivhus och lågenergihus byggts, och ett stort systemkunnande kring detta har utvecklats. Kunskap om hur stora mängder energi kan sparas inom uppvärmning exporteras nu t.ex. till och . I andra delar av landet finns andra sektorer som växt sig starka och exporteras på världsmarknaden. Trots många goda exempel saknas dock fortfarande ett nationellt ledarskap och stöd för att fortsätta denna utveckling. I miljöteknikråds (tidigare Swentec) slutrapport och i dess delbetänkanden finns konkreta förslag på vad som behöver göras. Rådet pekar bl.a. på att det behövs en tydlig vision för miljöteknik och gröna jobb som samhällets olika aktörer kan samlas kring och ett stärkt politiskt ledarskap samt en institutionell struktur som gör att myndigheter och regeringen drar åt samma håll i dessa frågor. Ett av delegationens förslag är ett att expertråd för hållbar utveckling inrättas direkt under regeringen, med uppgift att verka för en långsiktighet i regeringens arbete med dessa frågor. menar att regeringen försummat både miljötekniksektorn och den större frågan om en hållbar omvandling av vår ekonomi och att denna fråga nu måste ges högsta prioritet. Ett samhälle i ständig utveckling behöver ett väl fungerande utbildningssystem. En grundskola, gymnasium och högre utbildning av hög kvalitet gör att människor kan växa och utvecklas. Detta är nödvändigt för ett blomstrande näringsliv men också en förutsättning för att människor ska kunna ta de nya jobb som skapas. Den svenska högskolan har byggts ut kraftigt . Detta har skett genom att antalet utbildningsplatser ökat. Däremot har satsningar på ökad kvalitet uteblivit. har resurserna till grundutbildningen till och med minskat med . menar att högskolor och universitet är i behov av flera tydliga kvalitetssatsningar: Vi vill öka antalet lärarledda timmar på högskolan. På så vis kommer studenter att lämna akademin för arbetslivet med bättre kunskaper i bagaget. vill investera i fler doktorandtjänster. Genom bättre studie- och anställningsvillkor förbättras förutsättningarna för forskning av hög kvalitet. Vi vill stärka banden mellan arbetslivet och högskolan och universiteten genom att öka möjligheterna till praktik på universitets- och högskoleutbildningar och genom satsningar på mötesplatser i form av karriärcentrum där studenter, näringsliv och myndigheter kan mötas och finna varandra. vill förändra universitetens och högskolornas resurstilldelningssystem så att kvalitetskriterier i större utsträckning än styr anslagstilldelningen. vill slopa studieavgifterna till universitet och högskolor för utländska studenter. Införandet av höga avgifter har markant minskat antalet studenter som kommer till . Detta är mycket olyckligt. Den impuls som kommer till svenska högskolor genom internationella studenter är viktig för en hög kvalitetsnivå i utbildningen. 4.3Fler vägar till utbildning och jobb Just nu växer arbetsmarknaden och nya jobb skapas. Arbetslösheten har vänt nedåt för personer med gymnasie- och högskoleutbildning. För personer med lägre utbildningsnivå ser dock arbetslösheten ut att ha permanentat sig på en ny högre nivå. Detta är en mycket oroande utveckling. En grundläggande utbildning på minst gymnasienivå blir allt viktigare på arbetsmarknaden. Många unga med oavslutade studier har mycket svårt att få jobb. Arbetslöshet och långtidsarbetslöshet är mycket kostsamt för samhället och upplevs av de allra flesta människor som något mycket negativt. föreslog att skulle besluta om extra insatser för dem som saknar gymnasieutbildning. Regeringen valde dock att säga nej till detta, precis som de stängt dörren för unga på många andra sätt. föreslår ett kraftfullt paket med åtgärder för att öka förutsättningarna för unga att få kontakt och etablera sig i arbetslivet: Genom ett gymnasielyft tar vi ett krafttag för de ungdomar som inte har fullständig gymnasiekompetens. Vi vill ge dessa unga en andra chans att läsa in gymnasieskolan genom att avsätta pengar till riktade platser på folkhögskolorna och komvux. Kommunerna och Arbetsförmedlingen har en stor roll i att slussa ungdomarna till dessa nya platser. Vi avsätter också pengar för att studierna ska kunna ske med rimliga ekonomiska villkor för studenterna. Unga behöver fler möjligheter att ta sig vidare till högre studier. föreslår därför att möjligheten att läsa upp och komplettera sina gymnasiebetyg på komvux förbättras. Vi ser också ett behov av att öka möjligheterna att tillgodoräkna sig arbetslivserfarenhet vid intagning till högskolan. Yrkesutbildningarna är bra vägar till jobb för många unga. Myndigheten för bedömer att det är möjligt att godkänna dubbelt så många utbildningar som , med bibehållen kvalitet, och fortfarande möta en efterfrågan. föreslår en kraftig utökning av antalet platser inom . utnyttjar vi inte fullt ut den kompetens som invandrare har. För att bättre ta vara på deras kunnande vill vi förstärka arbetet med validering av utländsk utbildning och arbetslivserfarenhet. Arbetslöshet, även om den är kortvarig, är ett stort problem för unga människor. Vi vill att Arbetsförmedlingen får ett mycket tydligare uppdrag att arbeta individuellt med unga människor redan från dag ett i arbetslöshet. Det ska vara individens förutsättningar som styr vilken hjälp hon eller han ska få. t.ex. bedömer att utbildning eller praktik är bäst så ska detta kunna ges . Det är också viktigt att Arbetsförmedlingen och kommunerna samarbetar för att identifiera de unga som varken jobbar eller studerar. vill att kravet på allmän behörighet efter avslutat yrkesförberedande program återinförs. I den senaste gymnasiereformen togs den grundläggande behörigheten bort från de yrkesförberedande programmen på gymnasienivå. Effekterna av detta tycks nu bli att unga i mindre utsträckning söker sig till yrkesförberedande program eftersom de inte vill stänga dörren till nya livschanser och karriärmöjligheter. Utbildning är en investering , både för samhället och för individen. Genom de reformer som nu presenterar skapas förutsättningar för fler unga, och för samhället, att växa, utvecklas och förverkliga sig själva. 4.4Förutsättningar för företag att växa och utvecklas Ett dynamiskt näringsliv kräver goda förutsättningar för små och medelstora företag att utvecklas och växa. Regelverken för att starta och driva företag måste vara enkla och begripliga, och onödig byråkrati och krångliga regler utan syfte måste tas bort. ser företagande som en möjlighet att förverkliga idéer och bidra till samhällsutvecklingen och skapa fler jobb. Tre av fyra svenska privata företag är enmansföretag. Totalt har av alla svenska privata företag färre än tio anställda, och har färre än 50 anställda. vill ge dessa små företag bättre möjligheter att överleva i svåra tider och större möjligheter att expandera i goda tider. Vi vill att det ska vara lätt och billigt att anställa och att behålla personal man anställt. Kapitalförsörjningen för småföretag måste förbättras. motsätter sig införande av nya förmögenhetskatter och anser att arbetsgivaravgifterna för småföretagen bör sänkas så att det särskilt gynnar mindre företag. Genom sänkt moms i delar av tjänstesektorn vill vi underlätta för nya jobb inom framför allt reparation, underhåll och restaurang att växa fram. Detta är arbetsintensiva sektorer som på ett konkret sätt skapar förutsättningar för en mer hållbar livsstil. Vi vill bl.a. sänka momsen för reparation av cyklar, kläder och textilier samt för hårfrisörer. Genom sänkt moms skapas också bättre förutsättningar för vita jobb inom dessa sektorer. Många småföretag upplever sjuklöneansvaret som mycket betungande. Sjuklöneansvaret innebär att arbetsgivaren betalar sjuklön . Ett högkostnadsskydd har införts, vilket gör att sjuklönen kan uppgå till maximalt av lönekostnaden Det är en betydande del av ett litet företags totala kostnader och kan utgöra skillnaden mellan vinst och förlust. Den genomsnittliga sjuklönekostnaden för ett företag utgör av lönekostnaden. vill se över sjuklöneansvaret med inriktningen att ta bort det helt för mindre företag med upp till 10 anställda. Vi kommer att studera olika lösningar för hur detta kan ske och återkomma med förslag . 4.5Ett dynamiskt näringsliv kräver trygghet menar att ekonomisk trygghet är avgörande för en fungerande och dynamisk arbetsmarknad. är tryggheten på arbetsmarknaden för liten. Dagens arbetslöshetsförsäkring fungerar inte. Inte ens hälften av de arbetslösa har rätt till ersättning. Ersättningen är också för låg för att vanliga löntagare ska känna att de får en rimlig ersättning i förhållande till sin tidigare arbetsinkomst. Ökad otrygghet på arbetsmarknaden gör människor mindre benägna att byta jobb och mindre öppna för förändring. Detta skapar i sin tur minskad dynamik på arbetsmarknaden, och det blir svårare att ställa om produktionen efter de nya behov som skapas. föreslår kraftfulla förbättringar av den ekonomiska tryggheten på arbetsmarknaden. Vår grundsyn är att arbetslöshetsförsäkringen ska vara en omställningsförsäkring som omfattar alla, precis som sjukförsäkringen. Vi vill förbättra a-kassan genom att höja taket samt höja ersättningsnivån med en tydlig nedtrappning. Vi föreslår att differentieringen i a-kasseavgifterna, som slår hårdast mot de mest utsatta yrkesgrupperna, tas bort. Innebörden av detta blir att avgiften sänks för stora grupper som har en mycket otrygg situation på arbetsmarknaden och som är i stort behov av en fungerande arbetslöshetsförsäkring, som avgifterna höjs något för grupper som har liten risk för att bli arbetslösa. 4.6Ett modernare arbetsliv med större flexibilitet vill ge människor större makt över sitt arbetsliv och sin tid. känner många att de har begränsade möjligheter att själva styra över detta. Det finns människor som arbetar mer än de önskar. Åtskilliga har svårt att få ihop arbete, barn och fritid och känner stress över att inte hinna med. är det ett stort antal som jobbar betydligt mindre än vad de skulle vilja. vision är att det ska finnas en bra balans mellan arbete och fritid. Den ekonomiska utvecklingen har inneburit stora strukturella förändringar av vår ekonomi. Genom innovationer och effektiviseringar har nya sätt att producera varor och tjänster ständigt utvecklats. Mätt i BNP har blivit rikare. Vi har producerat allt mer med allt mindre arbete. Detta har historiskt lett till ökad produktion men också till att vi kunnat arbeta mindre. Vi studerar allt längre och börjar därmed jobba allt senare, vi lever och vi har längre semestrar och t.ex. längre föräldraledighet. Att vi kunnat jobba allt mindre är givetvis positivt för de allra flesta, och det har för många upplevts som något eftersträvansvärt. När 40-timmarsveckan drevs igenom i var det en stor seger för landets löntagare. Arbetstidsförkortningen har sedan fortsatt avtalsvägen, och många har en kortare avtalad arbetstid än . var den genomsnittliga faktiska arbetstiden medan den genomsnittliga överenskomna arbetstiden var . 36 vision är att människor om de så önskar ska kunna arbeta mindre, t.ex. genom att ha en kortare arbetsvecka eller genom att under vissa delar av livet jobba mindre, som det i andra skeden av livet ska vara möjligt att jobba mer. Ett mer flexibelt arbetsliv anser att det ska finnas större möjligheter än till en paus i arbetslivet, kanske för att vidareutbilda sig eller starta företag.