ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GY02Fi5 · 2011-04-20 00:00:00 — med anledning av prop. 2010/11:118 Miljökrav vid upphandling av bilar och vissa kollektivtrafiktjänster tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagen om miljökrav vid upphandling av bilar och vissa kollektivtrafiktjänster även bör omfatta upphandling av hyrbilsavtal. avslår regeringens förslag om att begränsa lagens omfattning vad gäller leasing till att endast omfatta leasing med en hyrestid . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det tydligt ska framgå av lagstiftningen att miljökraven vid upphandling av kollektivtrafik även ska omfatta skolskjutsar och särskild kollektivtrafik, såsom färdtjänst och sjukresor. Vi ser positivt på att miljökraven i samband med upphandling av bilar och vissa kollektivtrafiktjänster stärks. Den offentliga upphandlingen kan och bör vara en stark drivkraft i teknikutveckling och miljömässigt ansvarstagande. I EU står den totala offentliga upphandlingen för1718% av EU:s totala BNP. Offentliga organ inom EU upphandlar ungefär 110000 personbilar, 110000 lätta nyttofordon, 35000 lastbilar och 17000 bussar. Att skärpa miljökraven för alla dessa fordon har stor miljönytta och kan även vara en viktig hävstång för andra aktörer när det gäller att ställa bättre krav. Vi anser dock att regeringens förslag kan förbättras på ett antal punkter. Det gäller t.ex. den avgränsning som regeringen föreslår som innebär att lagen inte omfattar hyrbilsavtal och skolskjutsar. Inkludera hyrbilsavtal och slopa ettårsgränsen för leasing Vi anser att så många fordon som möjligt ska omfattas av den nya lagstiftningen. Vi tycker det är märkligt att regeringen i sitt förslag utesluter hyrbilar som upphandlas. Kraven bör omfatta även dessa fordon. Vi anser därför att lagen om miljökrav vid upphandling av bilar och vissa kollektivtrafiktjänster även bör omfatta upphandling av hyrbilsavtal. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Som en följd av detta bör heller inte kraven vid leasing begränsas till att enbart omfatta leasing av fordon med en hyrestid . Leasing på sex, åtta eller bör också omfattas av de nya miljökraven. Vi anser därför att regeringens förslag om att begränsa lagens omfattning vad gäller leasing till att endast omfatta leasing med en hyrestid bör avslås. Inkludera skolskjutsar och färdtjänst Regeringen föreslår att lagen enbart ska omfatta de kollektivtrafiktjänster som upphandlas inom ramen för ett avtal om allmän trafik. Det innebär bl.a. att skolskjutsar och färdtjänst inte omfattas av de nya miljökraven. Det är olyckligt, och regeringen bör därför återkomma med förslag till där dessa inkluderas i lagstiftningen. Vi anser att det tydligt ska framgå av lagstiftningen att miljökraven vid upphandling av kollektivtrafik ska omfatta skolskjutsar och särskild kollektivtrafik, såsom färdtjänst och sjukresor. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GY02Fi6 · 2011-04-20 00:00:00 — med anledning av prop. 2010/11:118 Miljökrav vid upphandling av bilar och vissa kollektivtrafiktjänster tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de miljöaspekter som ska beaktas i offentlig upphandling i ska vara utformade på nationell nivå och inte av . I regeringens proposition Miljökrav vid upphandling av bilar och vissa kollektivtrafiktjänster framgår att svensk lag nu ska underkastas EU-direktiv. menar att det vore olyckligt om självbestämmandet över svensk miljöpolitik urholkades. För oss är det självklart att energi- och miljöhänsyn tas i beaktande när myndigheter köper och leasar bilar. Direktivets uttalade syfte är att förbättra transportsektorns bidrag till Europeiska unionens miljö-, klimat- och energipolitik. Vi menar att utgångspunkten måste vara att förbättra den svenska politiken på området i stället för att lägga sig platt för EU:s agenda. Dessutom skulle förslaget innebära en ökad administrativ börda för landets myndigheter, inte minst då utvärderingsmodellen är otydlig, vilket påpekas av flera remissinstanser. Därtill finns relativt lite fokus på t.ex. biobränslen, varför stämmer in i regeringens kritik och menar att det vid bedömningen måste finnas en balans mellan energieffektivitet och miljöpåverkan. I så fall skulle det inte missgynna de fordon som drivs med biobränslen. ser det som självklart att de miljöhänsyn som implementeras vid offentlig upphandling från svenska myndigheter också ligger i linje med de miljömål vi har i det svenska samhället. En EU-anpassning vore ett avsteg från de miljöområden som den identifierat som prioriterade. ska, i egenskap av suverän nationalstat, utforma den miljöpolitik som ligger i intresse. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02Fi7 · 2011-04-18 00:00:00 — med anledning av skr. 2010/11:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slopa sfi-bonusen och åtgärda Skolinspektionens anmärkningar. Att människor som på ett eller annat sätt utmärker sig och presterar mer än vad som rimligen kan förväntas också premieras för sina bedrifter, är i sig självklart inget negativt tvärtom. Inte sällan visar det sig också att det är strikt materiella eller pekuniära bonussystem som har störst verkan. Det sänder dock helt fel signaler att dela ut en bonus enkom för att någon åstadkommit vad som förväntas eller till och med krävs. Ett normalt företag delar exempelvis inte ut bonus till en anställd för att han eller hon kommit till jobbet. På samma sätt är det olämpligt och direkt orimligt att vårt samhälle ska lägga sig på en så pass låg ambitionsnivå att staten eller kommunen delar ut bonusar för att någon har presterat vad som anses förväntat eller har fullgjort sina skyldigheter. Skolinspektionen har i sin granskning (rapport 2010:7) konstaterat att sfi-utbildningen har brister, huvudsakligen när det gäller individuell kartläggning och studieplanering. bör därmed tillkännage för regeringen som sin mening att alla sorters bonusar inom sfi-systemet bör avskaffas Skolinspektionens anmärkningar i nämnda rapport bör tas i beaktande och åtgärdas eventuella medel som frigörs när man slopar sfi-bonusen bör satsas på att åtgärda Skolinspektionens anmärkningar.
mot · GY02N5 · 2011-04-08 00:00:00 — Genom effektivisering av byggnaders värmeanvändning, särskilt renovering av miljonprogrammet, och även genom mer solvärme, kan stora mängder fossilbränslen (kol, gas och torv) och biomassa kapas bort. fick över från solvärme 2010. Det skulle vi kunna överträffa. I somliga länder står kanske valet mellan kärnkraft och fossil energi åtminstone på kort sikt. Så är det inte i . Det är fullt möjligt att avveckla kärnkraften och minska koldioxidutsläppen. Vi kan börja genast. Beviset för att det är möjligt är att vi har gjort det. , basåret i klimatsammanhang, har vi avvecklat två reaktorer och minskat utsläppen med åtminstone , till 2008. Utsläppen minskade ännu mer till 2009, men det beror delvis på finanskrisen. Kärnkraften minskade från 75 till . Av den minskningen, , kom från stängningen av och resten, , från illa genomförda moderniseringsprojekt. Minskningen var alltså helt oplanerad, och det blev ändå ingen elbrist. En avsiktlig kärnkraftsavveckling måste kunna genomföras i åtminstone samma takt som en oavsiktlig avveckling. de gröna vill ge i uppgift att presentera scenarier för ett energisystem som till baseras på förnybar energi till 2025, 2030 och 2035. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Om det är möjligt bör en scenariovariant också utvecklas tillsammans med och , eftersom det är lättare och billigare att gör detta tillsammans än vart land för sig. Det är särskilt intressant i perspektivet av planerna på ett stort nät av havsbaserad vindkraft i och som förbinds med likströmskablar till , , , , , och . och alla berörda näringsministrar har skrivit på ett Memorandum of Understanding om detta projekt, kallat North Sea Supergrid, men arbetet går alltför långsamt.
mot · GY02Sf7 · 2011-04-27 00:00:00 — med anledning av prop. 2010/11:121 EU:s viseringskodex avslår propositionens förslag i den del som rör bestämmelsen i 3kap.2§ andra stycket utlänningslagen (UtlL). Regeringen har lämnat förslag om ändringar i utlänningslagen föranledda av och rådets förordning (EG) nr 810/2009 om införande av en gemenskapskodex om viseringar (viseringskodex). Propositionen innehåller bl.a. bestämmelser om överklagande av viseringsbeslut i utlänningslagen. Det föreslås också vissa andra kompletteringar, t.ex. vad gäller representation mellan medlemsstater och samarbete med externa tjänsteleverantörer. Propositionen innehåller också förslag som innebär att de bestämmelser om viseringar i utlänningslagen som inte är förenliga med viseringskodexen tas bort. är kritiskt till den ökade harmonisering som sker inom detta område. Detta eftersom vi ser att det leder till en ökad restriktivitet inom hela flykting- och immigrationspolitiken. I detta sammanhang avvisar vi också en del av propositionens förslag till förändringar. Det rör den bevisregel i 3 kap. 2 § andra stycket UtlL som tillkom i samband med utlänningslag. Bestämmelsen är en kodifiering av då gällande praxis. Om det vid en samlad bedömning framstår som sannolikt att avsikten med vistelsen är en annan än den uppgivna eller att utlänningen inte kommer att lämna eller Schengenstaternas territorium efter viseringstidens utgång, får enligt bestämmelsen en enhetlig visering inte beviljas. I propositionen föreslås denna bevisregel upphöra. Detta mot bakgrund av att viseringskodexen anses ersätta nationella bestämmelser om enhetlig visering i . menar, precis som juridiska fakulteten vid betonar i sitt remissvar, att formuleringen i artikel 32.1 viseringskodexen om att sökanden ska styrka ändamålet och villkoren för vistelsen kommer att uppfattas som en skärpning av beviskravet, vilket inte skulle motsvara den EU-rättsliga lagstiftarens avsikt. Mot denna bakgrund bör därför bestämmelsen i 3 kap. 2 § andra stycket UtlL vara kvar. Därmed bör propositionen avslås i denna del. Detta bör besluta.
mot · GY02Sf9 · 2011-04-27 00:00:00 — med anledning av prop. 2010/11:123 Biometriska kännetecken i uppehållstillståndskort avslår propositionens förslag till lag om ändring av utlänningslagen (2005:716) i den del som rör den nya 9 kap. 8 b §. Regeringen föreslår i propositionen kompletterande lagbestämmelser med anledning av förordning (EG) nr 380/2008 om ändring av förordning (EG) nr 1030/2002 om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredjeland. Bestämmelserna rör bl.a. en utlännings skyldighet att låta sig fotograferas och lämna fingeravtryck. Propositionens förslag innebär att utlänningslagen (UtlL) ska omfatta en bestämmelse om att den som innehar ett uppehållstillståndskort vid en kontroll enligt 9 kap. 1 eller 9 § UtlL är skyldig att låta en befattningshavare som genomför kontrollen fotografera honom eller henne och ta hans eller hennes fingeravtryck för kontroll av att fotografiet och fingeravtrycken motsvarar det fotografi och de fingeravtryck som finns sparade i uppehållstillståndskortet. Det betonas i propositionen att fotografi och fingeravtryck som tagits för kontroll av uppehållstillståndskort inte bör få användas för några andra ändamål. Det understryks vidare att fotografi, fingeravtryck och biometriska data som tagits fram i samband med kontroll ska förstöras när en kontroll av uppehållstillståndskortet har genomförts. menar att dessa förtydliganden är långt ifrån tillräckliga och ser förslaget som integritetskränkande. Förslaget kan i förlängningen bidra till att förstärka främlingsfientlighet, inte minst eftersom förslaget bygger på att utländska medborgare behandlas grundläggande annorlunda än svenska medborgare och att utländska medborgare därför inte åtnjuter samma integritetsskydd och rättigheter. Mot denna bakgrund bör propositionens förslag till lag om ändring av utlänningslagen (2005:716) i den del som rör den nya 9 kap. 8 b § avslås. Detta bör besluta.
mot · GY02T17 · 2011-04-20 00:00:00 — med anledning av prop. 2010/11:117 Godkännande av den reviderade tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den nuvarande lagen om vilotid ska kvarstå, vilket innebär att vilotiden får delas upp i högst två perioder, varav en period om minst . Regeringen föreslår att godkänner ändringar i den internationella konventionen om normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning, dvs. det som finns i den s.k. . Flertalet ändringar i propositionen är bra, men regeringen anser även att reglerna ska ändras när det kommer till minsta vilotid för sjömän. Försämrade vilotider för sjömän Regeringen vill försämra reglerna för vilotider för sjömän, så att vilotiden enligt andra stycket 1 får delas upp i högst tre perioder varav en period om minst och de övriga . Vi anser att ändringen är fel väg att gå om man vill stärka svensk sjöfart, vilket är det skäl regeringen anför. I stället borde regeringen omgående genomföra andra åtgärder för att svensk sjöfart ska stärka sin konkurrenskraft mot omvärlden. Det handlar om att peka ut strategiska hamnar och kombiterminaler se till att det råder likvärdiga konkurrensvillkor mellan olika länder när det sätts rättmätiga miljökrav på sjöfarten förändra sjöfartsstödet så att det blir mer optimalt för den svenska handelsflottan. Det är av stor betydelse att det inom gränser finns den kompetens och det kunnande som behövs för att bedriva en kvalitativ god och miljöinriktad sjöfartsnäring. Det är också viktigt att ha kunskap och kompetens för att kunna påverka arbetet inom internationella organisationer i miljö- och säkerhetsfrågor. Men det ska även råda goda arbetsvillkor för sjömän. baseras på en miniminivå när det gäller vilotider, och vi anser att bör ha en starkare lagstiftning inom detta område. Risken är annars att säkerheten på fartygen kan komma att försämras. anser därför att nuvarande lag om vilotid ska kvarstå, vilket innebär att vilotiden får delas upp i högst två perioder, varav en period om minst . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GY02U11 · 2011-04-06 00:00:00 — med anledning av skr. 2010/11:114 Strategisk exportkontroll 2010 krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en ny lagstiftning om krigsmaterielexport. Socialdemokraterna ser flera brister i den nuvarande krigsmaterielexportlagstiftningen. bör ge regeringen i uppdrag att presentera ett samlat förslag till en ny krigsmaterielexportlagstiftning. För Socialdemokraterna är det viktigt att all handel med vapen och krigsmateriel kontrolleras genom strikta regler. ska vara ett föregångsland genom sin restriktiva lagstiftning om svensk export av krigsmateriel. Icke-demokratier och länder som bryter mot de mänskliga rättigheterna kan inte ges samma legitimitet som demokratier att få köpa vapen. Vid export ska hänsyn tas till risken för krig och om staten begår brott mot mänskliga rättigheter. En ny lagstiftning ska vara koherent med politiken för global utveckling (PGU). Varje tillstånd för export ges efter prövning i . Ledamöterna följer gällande regelverk. Oavsett hur ny lagtext och regelverk slutligen utformas bör den ordning vi har där prövar varje enskilt fall kvarstå.
mot · GY02U13 · 2011-04-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2010/11:112 Genomförande av direktiv om överföring av krigsmateriel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en ny lagstiftning om krigsmaterielexport. Socialdemokraterna ser flera brister i den nuvarande krigsmaterielexportlagstiftningen. Sedan den nuvarande lagstiftningen tillkom har stora förändringar skett på området, inte minst genom EU-samarbetet. Utvecklingen står inte stilla, och i väntan på en ny, uppdaterad och samlad lagstiftning får nu genomföra förändringar stegvis och utan helhetsgrepp. I proposition 2010/11:112 Genomförande av direktiv om överföring av krigsmateriel bedömer regeringen att frågan om en modernisering av riktlinjerna inte bör tas upp i detta lagstiftningsärende. Man skriver också att vissa lagändringar som föreslås i den promemoria som föregick propositionen också föreslås i Krut, och endast på det sättet berörs Krut i detta lagstiftningsärende. I övrigt bereds Krut inom . Vi socialdemokrater har tidigare motionerat om att bör ge regeringen i uppdrag att presentera ett samlat förslag till en ny krigsmaterielexportlagstiftning, och detta krav vill vi med anledning av propositionen återupprepa. För Socialdemokraterna är det viktigt att all handel med vapen och krigsmateriel kontrolleras genom strikta regler. ska vara ett föregångsland genom sin restriktiva lagstiftning om svensk export av krigsmateriel. Icke-demokratier och länder som bryter mot de mänskliga rättigheterna kan inte ges samma legitimitet som demokratier att få köpa vapen. Vid export ska hänsyn tas till risken för krig och till om staten begår brott mot mänskliga rättigheter. En ny lagstiftning ska vara koherent med politiken för global utveckling. Varje tillstånd till export ges efter prövning i . Ledamöterna följer gällande regelverk. Oavsett hur ny lagtext och nya regelverk slutligen utformas bör den ordning vi har där prövar varje enskilt fall kvarstå.
mot · GY02U14 · 2011-04-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2010/11:112 Genomförande av direktiv om överföring av krigsmateriel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa möjligheten att utfärda generella tillstånd för utförsel till samtliga länder inom Efta. Regleringen av svensk krigsmaterielexport hänger intimt samman med synen på svensk försvars- och säkerhetspolitik i stort. Vår utgångspunkt är att det är av stor vikt att sådan industri som är viktig för försvaret behålls inom landet. Vår försvarsindustri måste också kunna verka under förhållanden som så långt möjligt är ekonomiskt fördelaktiga för de svenska skattebetalarna. Det betyder att export är ofrånkomlig eftersom den bidrar till att bära kostnaderna för utveckling. Trots detta är det önskvärt med en viss reglering av vapenexporten. Det vore naturligtvis kontraproduktivt att sälja vapen till en fientligt sinnad makt eller till en gruppering som skulle kunna tänkas vända vapen mot oss eller någon hypotetisk allierad. Den svenska lagstiftningen om krigsmaterielexport bör ändå vila på huvudprincipen att den ska tjäna behov av en livaktig försvarsindustri. Det finns inte något principiellt fel i att ingår i internationella samarbeten om vapenutveckling eller export så länge dessa samarbeten är i samklang med långsiktiga säkerhetspolitik. EU-samarbetet kring frågor av denna typ får aldrig leda till att handlingsfrihet eller möjligheter till en egen livaktig försvarsindustri inskränks. bör inte ingå i samarbeten som har sådana följder. Regeringens förslag om införande av direktivet om överföring av krigsmateriel innebär på flera sätt en förbättring av möjligheterna till ett realistiskt regelverk i . Det finns dock ingen anledning att inte redan nu förbättra möjligheterna till export av krigsmateriel till stabila länder i som vi redan har goda relationer med. I likhet med och flera andra remissinstanser instämmer i att generella tillstånd borde kunna utfärdas också till vissa länder utanför EES. Vi menar att det redan nu borde vara möjligt att utforma lagen på ett sådant sätt att den inkluderar samtliga länder i Efta. Denna föreslagna ändring i lagen får som praktisk följd att möjligheterna att utfärda generella tillstånd för export utsträcks till att också omfatta . Det är svårt att se att en sådan förändring skulle vara problematisk på något meningsfullt sätt som den skulle ge möjligheter för industrin. En ytterligare fördel med en sådan skrivning är att det skulle underlätta för eventuella lagändringar i samband med ett framtida utträde ur den europeiska unionen och återinträde i Efta.
mot · GY02Ub11 · 2011-04-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2010/11:113 Ökad flexibilitet och förbättrad återbetalning inom studiestödssystemet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska ta fram ett lagförslag som innehåller de närmare villkoren för när regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter som avviker från 3kap. 5 § första stycket studiestödslagen (1999:1395). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta fram övergångsbestämmelser till studiestödslagen (1999:1395) i syfte att avveckla systemet med utbildningar som avviker från kvoten 1,5 högskolepoäng studietid. Det är förvisso lämpligt att systemet med studiestödet som sådant modifieras för att hantera den situation som uppstått med återbetalningskrav. menar dock att detta endast ska gälla . Vi ställer oss frågande till den form som regeringen valt i det föreslagna 3kap. 5 § fjärde stycket studiestödslagen (1999:1395). Som förslaget är skrivet ger det regeringen och, i praktiken, dess myndigheter en blanckocheck för att lämna studiestöd för tid som studenter inte studerar. Det innebär även en delegerad makt att helt åsidosätta 3 kap. 5 § första stycket utan att några andra villkor ställs upp än de som regeringen rekommenderar i sin proposition. Det är olyckligt att regeringen genom denna skrivelse, även om det finns effektivitetsskäl som talar för det, dels vill komma i åtnjutande av normgivningsmakt som rätteligen tillkommer , dels vill fortsätta lagstifta genom förarbeten. Regeringen har i propositionen på ett tydligt sätt lagt fram för de topp- och bottenspärrar (och 60 poäng) under vilka studiemedel ska få ges i andra fall än vad som framgår i 3 kap. 5 § första stycket. Dessa torde därmed, med lätthet, kunna arbetas in även i lagtexten 3 kap. 5 § fjärde stycket. Den eventuella koppling som man därigenom får mellan studerad tid och antalet poäng framgår redan av motsvarande förordning och är inget argument för en otydlig lagstiftning. Vi föreslår därför att ger regeringen i uppdrag att ta fram ett lagförslag som närmare anger ramarna för den normgivningsmakt som delegerats till regeringen Detsamma gäller för begränsningen för studier som bedrivits före den 1juli 2011. Begränsningen här borde kopplas till en tydlig utfasning av systemet med forcerade utbildningar. Regeringen noterar själv i den ekonomiska konsekvensanalysen att de aktuella lärosätena troligen skulle lägga om sin utbildning om inte övergångsbestämmelserna infördes. Således torde det vara i allas intresse att lärosätena får en period under vilken de kan slutföra utbildningar som omfattas av de nya övergångsbestämmelserna samt ges lämplig tid att ta fram nya upplägg för de aktuella utbildningarna. Vi föreslår därför att det även i övergångsbestämmelserna skrivs in en avvecklingsperiod för att inte permanenta situationen.