mot · GY02Sk2 · 2011-02-02 00:00:00 — med anledning av redog. 2010/11:RRS12 styrelses redogörelse om skatteavtal med andra länder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inleda en omförhandling av skatteavtalet mellan och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förutsättningar för ett nytt skatteavtal mellan och . Arbetspendlingen över har ökat kraftigt som en konsekvens av och ett aktivt arbete för att integrera arbetsmarknaderna i och . Det har inneburit en regionförstoring som är bra för näringsliv, forskning och tillväxt. har frågan om skatteinkomster till den kommun där arbetspendlaren bor blivit alltmer laddad. Obalanser i avtalet medför att de svenska kommunerna tappar alltmer skatteintäkter. För de arbetspendlare som bor i och arbetar i blir frågan allt besvärligare. De är oroliga för att betraktas som snyltare som inte betalar skatt för skola och vård där de bor. Genom föreningen har de framfört sin önskan att få betala sin skatt i bostadskommunen. hade och ett gränsgångaravtal som innebar att skatteintäkterna tillföll det land där den anställde bodde. har fortfarande gränsgångaravtal med och , men sade upp avtalet inför brobygget. I stället slöt och ett skatteavtal 2003 som skulle kompensera för skatteintäkterna. Detta avtal skulle utvärderas . gjorde 2007 en sådan utvärdering och kom fram till att det rådde en stor obalans i avtalet, dvs. de svenska kommunerna kompenseras väldigt lite medan de danska kompenseras på en rimlig nivå, och att av pendlarnas inkomster omfattas av avtalet i praktiken. Regeringen har gång på gång pressats på att omförhandla avtalet men inte gjort något. svarade finansminister i en interpellationsdebatt med (S) att inte såg någon obalans i avtalet trots myndigheters och rapporter. presenterade en rapport med stark kritik mot regeringens bristande arbete med skatteavtalen. Därutöver har det uppmärksammats att de skattemedel som trots allt kommer från inte går till de kommuner som berörs utan går in i det stora utjämningssystemet. Effekterna av det är att västskånska kommuner missgynnas kraftigt. Utjämningskommittén.08, som är en parlamentarisk översyn av skatteutjämningen, har uppdragit åt Statskontoret att belysa frågan, vilket är gjort i en rapport utgiven . är utformat så att respektive land ska översända motsvarande kommunalskatten för dem som arbetar mer än halva arbetstiden i det andra landet. Landstingsskatten ingår inte i underlaget. Men en del undantag och tillämpningar gör att avtalet inte fungerar som det är tänkt. Endast personer med en årsinkomst räknas in. Danska myndigheter gör ett grundavdrag på 40000 respektive för en ogift/gift före uträkningen. Danska myndigheter tar bort alla offentliganställda () innan reglering sker med . Totalt innebär detta att får ca per intjänad hundralapp medan får ca per intjänad hundralapp enligt en undersökning från . Lönesumman för svenskar som arbetar i var 2007 enligt SCB 6 . Om hade kompenserats med kommunalskatten skulle ha fått ca 1,3 miljarder, men sände endast tillbaka 368 miljoner. har pendlingen ökat ytterligare, varför skatteklyftan ökat ännu mer. som regeringen inte tar tag i det blir det allt svårare att rätta till felet eftersom det kommer att kosta alltmer. Det som var i pengar räknat små avvikelser när avtalet ingicks 2003 har ökat till miljardbelopp på grund av den kraftigt ökade pendlingen. hade de svenskboende Danmarkspendlarna en gemensam lönesumma på 1,6 miljarder medan den uppgick till 6,6 miljarder och kan antas vara kring 10miljarder, dvs. mer än femdubblats på mindre än . De pengar som överförs från tillfaller inte de kommuner där pendlarna bor utan stoppas in i det stora utjämningssystemet. Det är alltså alla kommuner och landsting som får dela på den kompensation som trots allt kommer från . De svenska landstingen är med och delar på intäkterna trots att det bara är den primärkommunala skatten som ska regleras. Efter den danska reformen av samhällsorganisationen finns det inte längre någon landstingsskatt där. De kommuner som har många arbetspendlare kompenseras senare i inkomstutjämningen eftersom de ser ut att ha många färre i arbete än vad som är sant. I kostnadsutjämningssystemet påverkas fyra olika faktorer av att pendlarkommunerna ser ut att ha lägre sysselsättning än vad som är riktigt. Pendlarkommunerna missgynnas kraftigt i utjämningen för förskola och skolbarnsomsorg. Eftersom färre antas arbeta så antas färre av barnen ha behov av förskola och skolbarnsomsorg. Pendlarkommunerna överkompenseras för individ- och familjeomsorg eftersom fler antas behöva försörjningsstöd. Pendlarkommunerna underkompenseras i utjämningen för lönestrukturer. Pendlarkommunerna får för lite kompensation för kollektivtrafik eftersom färre än i verkligheten antas resa till jobbet. Statskontoret har på den parlamentariska översynens uppdrag gjort en utredning om vilka effekter det skulle ha fått för landets kommuner och landsting om pendlarnas skatt (enligt vad avtalet ger) gick direkt till pendlarkommunerna. Uträkningen är gjord , då nettokompenserades med från . De fördelades så att kommunerna fick 185 miljoner och landstingen 98 miljoner. Effekterna för några skånska kommuner skulle då bli: Andra kommuner i och skulle också påverkas kraftigt om de fick behålla skattepengarna i sin kommun. Denna uträkning byggde på ett statistiskt tillfälle då man fick tillgång till pendlarnas inkomstuppgifter . Normalt har inte tillgång till dessa uppgifter och utan dem kan inte kostnadsutjämningen göras rättvist. I samma rapport från Statskontoret har en motsvarande räkneoperation gjorts för landstingssidan. Enligt den skulle få /invånare, dvs. 31miljoner mer i utjämning. Det är hög tid att omförhandla skatteavtalet med . I takt med att pendlingen ökar så ökar också skatteklyftan, och det blir allt svårare att få till en rättvis ordning. Regeringens långbänk och ovilja att ta i frågan måste brytas. måste ge ett tydligt uppdrag till regeringen att prioritera frågan. Krav på ett nytt avtal Utgångspunkten för ett nytt avtal måste vara att bostadskommunerna och landstingen får en rimlig täckning för de välfärdstjänster man erbjuder pendlarna i form av skola, sjukvård etc. Eftersom samhällsorganisationen numera är asymmetrisk i och vad avser beskattningsrätten är det rimligt att utgå ifrån en procentsats, av den beskattningsbara inkomsten, som ska föras över till kommun och landsting. Naturligtvis måste beloppsgränser och undantaget för offentliganställda osv. tas bort, men den slutliga tekniska lösningen får förhandlingarna lösa. För att det svenska skatteutjämningssystemet ska kunna ta hand om inkomsterna från gränspendlarna måste också skatteavtalet innehålla en överenskommelse att byta inkomstuppgifter på individnivå så att pendlarkommunerna kan behandlas rättvist .