mot · GZ02MJ467 · 2011-10-05 00:00:00 — Utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel de gröna tar ansvar för vår miljö och för framtiden. Tyvärr tycks den borgerliga regeringens känsla för ansvar begränsa sig till den kortsiktiga ekonomin. Där de borgerliga drar arbetet för att nå miljömålen i långbänk satsar vi intensivt på åtgärder för att nå målen. Vi tar ansvar för klimatet genom satsningar på utsläppsminskningar i . Utöver särskilda satsningar inom trafik- och energisektorerna satsar vi på åtgärder för att minska utsläppen i . Vi satsar ytterligare 2012 på klimatåtgärder i utvecklingsländer och ökar satsningen successivt. Vi satsar också för åtgärder för att minska sårbarheten vid ett förändrat klimat. Vi satsar 2012, fördelade på olika utgiftsområden, på åtgärder för att bevara naturresurser och biologisk mångfald samt säkra den framtida leveransen av ekosystemtjänster. Satsningen kommer också att öka successivt. Vi satsar sammanlagt för åtgärder för att minska spridningen av miljögifter både i hemmen, på land, i vatten och till havs. Vi satsar också på övergripande åtgärder för att nå miljömålen, t.ex. miljöövervakning, fortlöpande miljöanalys, miljöforskning och samordnande och pådrivande arbete på centrala och regionala myndigheter. För att påskynda omställningen till en mer ekologiskt anpassat jordbruk samt minska övergödningen och spridningen av miljögifter återinför vi skatten på kadmium och kväve i konstgödsel. Intäkterna återförs till jordbruksnäringen, främst genom olika miljösatsningar. Merparten går till ökade miljöersättningar men pengar satsas också på ett program för att minska spridning av EHEC-bakterien och en satsning på omställning till ekologisk produktion och åtgärder för att främja konsumtion av ekologiskt producerade livsmedel. Vi satsar sammanlagt på en rad åtgärder för att förbättra djurskyddet, bland annat en djuretisk ombudsman, forskning och ett nationellt centrum för alternativ till djurförsök samt skärpta djurskyddskontroller. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt uppställning: Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Skydd av värdefull natur Öronmärkning av intäkter från auktionering av utsläppsrätter anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt uppställning: Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Åtgärder för att främja ekologisk produktion och konsumtion Inrättande av djuretisk ombudsman Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Det var nyckelordet i statsminister regeringsförklaring . Tyvärr tycks den borgerliga regeringens känsla för ansvar begränsa sig till den kortsiktiga ekonomin. I regeringens miljöpolitik lyser ansvar med sin frånvaro. Det är oansvarigt att i så hög grad bygga klimatpolitik på utsläppsminskningar i länder som inte ens har ett åtagande att minska utsläppen enligt Kyotoprotokollet. Det är oansvarigt att skära ned och urholka medlen till skydd av biologisk mångfald så att oersättliga skogsvärden skövlas, eller markägare får vänta orimligt länge på sina pengar. Det är oansvarigt att steg för steg montera ned det strukturerade, sammanhållna och kontinuerliga miljöarbete som genom miljömålssystemet fått internationell uppmärksamhet. Det är oansvarigt att gång på gång utmana EU:s centrala regleringar för miljöskydd, och därmed både försämra vår egen miljö och minska trovärdighet i det europeiska miljöarbetet. Under den borgerliga regeringen har kommissionen inlett överträdelseärenden mot för brott mot direktivet som ska skydda biologisk mångfald, brott mot direktivet som ska skydda luftkvaliteten, brott mot direktivet som ska skydda mot utsläpp från industrier. Det är oansvarigt att dra ned på utlovade anslag för att sanera förorenade områden runt om i landet. Det är oansvarigt att först ta bort skatten på kadmium i konstgödsel för att först därefter börja fundera på vad man kan göra för att undvika ökad spridning av miljögiftet på våra åkrar. Det är oansvarigt att ta bort stöden för att främja övergång till produktion och konsumtion av ekologiskt producerade livsmedel. Det är oansvarigt och hyckleri att utlova ekonomiska styrmedel för att minska övergödningen av våra hav och vattendrag, men ta bort gödselskatten man utreder om det verkligen går att införa ett annat system. Det är oansvarigt att dra ned pengarna till den fortlöpande miljöanalysen på SLU. Denna analys är viktig för att kunna följa förändringen i miljön. tar ansvar för miljön. Vi satsar på klimat, på biologisk mångfald och på att minska spridningen av miljögifter. Vi satsar också på en ekologisk omställning av jordbruket. Regeringens satsning på hållbara städer har haft vissa förtjänster. Det har dock varit ett smalt program som inte räckte till för att fullt ut ersätta det tidigare klimatinvesteringsprogrammet. Det var också alltför tidsbegränsat. Vi tycker att det tidigare klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) var framgångsrikt och att det ska drivas vidare och utvecklas. Klimp var också viktig för t.ex. utbyggnaden av biogas. Vi föreslår därför ett återinförande av ett klimatinvesteringsprogram och lägger på detta (1:15 Hållbara städer/Nytt klimatinvesteringsprogram) . Behovet av insatser från () kommer att öka framöver, i takt med ökad insikt om klimatförändringen och dessa konsekvenser för vår sårbarhet för bl.a. översvämningar. föreslår därför en höjning av anslag (1:9) med . Merparten av den fordonsflotta som rullar på våra vägar har redan köpts. Vi vill ge en möjlighet för ägare till konventionella bilar att konvertera till annat driftssätt. Vi vill införa en konverteringspremie för byte från bensin till förnybara drivmedel eller annat driftssätt, inom en budgetram på (anslag 1:18). Premien bör vara för byte från bensin till etanol och för byte till biogas eller annat driftssätt. Vi vill också se över fordonsbeskattningen så att konverterade fordon får en mer förmånlig beskattning. Minskad sårbarhet ökad säkerhet Regeringen i och andra länder har inte tagit hotet om klimatförändringar på allvar. Man har inte drivit igenom nödvändiga minskningar av växthusgasutsläpp. Utsläppen är redan så stora att klimatet har ändrats. Det måste vi anpassa oss till. Alltfler har nått insikten att klimatförändringar är ett allvarligt hot mot vår säkerhet. Försäkringsbolagen känner av ökade kostnader för skador till följd av klimatförändringar. Man kartlägger framtida risker och kostnader för skador i samband med ras, skred och översvämningar. Kommuner måste räkna med kostnader för anpassning av bland annat vatten- och avloppssystemen. Myndigheter och företag behöver säkra viktig infrastruktur. Klimat- och sårbarhetsutredningen (SOU 2007:60) redovisade en rad risker och föreslog också omfattande åtgärder. Regeringen har nöjt sig med kartläggningar och kunskapsuppbyggnad. Detta är nödvändigt, men helt otillräckligt. satsar fördelat på klimatanpassningsåtgärder, som vi kallar Klimatanpassningsmiljarden, som ska administreras av via länsstyrelserna, där kommuner kan ansöka om bidrag för klimatanpassning, exempelvis åtgärder mot extrema väderhändelser som översvämningar och långsiktiga klimatförändringar. För att markera vikten av att konkreta åtgärder påbörjas föreslår vi ett nytt anslag 1:19 Åtgärder för klimatanpassning. Vi föreslår 2012 och 2013 och 2014. Genom både UNFCCC och Kyotoprotokollet har och andra rika länder förbundit sig att finansiera utsläppsminskningar och anpassning till klimatförändring i fattiga länder. I dessa överenskommelser anges uttryckligt att finansieringen ska ske utöver biståndsramen. Icke desto mindre föreslår regeringen i årets budgetmotion att av biståndet används till detta ändamål, dvs. investeringar i utsläppsminskningar och anpassning i syd. anser att detta innebär en urholkning av biståndet och enprocentsmålet. För oss är det en självklarhet att allt bistånd ska vara klimatsäkrat, men det är viktigt att dess främsta syfte är att bekämpa fattigdom. Att använda biståndspengar till finansiering av åtaganden inom UNFCCC och Kyotoprotokollet motverkar inte bara fattigdomsbekämpning, det strider även mot åtaganden i dessa internationella avtal som har undertecknat och regeringen säger sig respektera. Förhandlingar pågår fortfarande om en ny global överenskommelse för att minska människans klimatpåverkan och anpassa samhället till den klimatförändring som är ofrånkomlig. I dessa förhandlingar utgör finansiering av utsläppsminskningar och anpassning till klimatförändring i syd en viktig del, och det är uppenbart att det finansiella behovet är mycket stort uppskattningar varierar . EU:s andel av en sådan finansiering anses behöva vara , alltså uppgå till åtminstone . En del bedömare anser att behovet är betydligt större av BNP eller mer. Detta belyser det orimliga i att använda biståndsanslag till klimatåtgärder i fattiga länder. inrättar ett anslag för klimatsatsningar utanför biståndsramen under utgiftsområde 20. Anslaget ska höjas gradvis . För anslår vi 2012, 2013 och 2014. För att säkra ökade medel till internationella klimatinvesteringar vill vi använda de nya intäkter som får i och med auktioneringen av utsläppsrätter till detta ändamål. vill också att ska verka internationellt för att få till stånd nya och långsiktiga medel och finansieringsformer för de internationella klimatåtgärderna. Behovet är enormt, för svensk del ibland uppskattat till minst det dubbla av det totala svenska biståndet. Bidrag från stater kommer att behövas men räcker knappast. Resurser måste därför även komma från andra håll, exempelvis från avgifter på utsläpp från internationell flyg- och sjöfart. Andra möjligheter är att införa en internationell koldioxidskatt eller en skatt på finansiella transaktioner. Vi anser att de internationella klimatfonder som skapats inom ramen för klimatkonventionen ska fördela pengarna för klimatarbete i fattiga länder. Det är bara dessa organ som har någon sorts trovärdighet och demokratisk förankring internationellt. Den borgerliga regeringen och riksdagsmajoriteten ändrade 2010 bedömningsgrunderna för miljömålen. Eftersom det är det faktiska tillståndet i miljön som är utgångspunkten har det nu blivit lättare att få högsta betyget. Ändå är det fortfarande ett av 16 miljömål, Skyddande ozonskikt, som bedöms som möjligt att nå med redan vidtagna och planerade åtgärder. Det bedöms nu vara möjligt att skapa förutsättningar för att nå ytterligare tio miljömål om ytterligare åtgärder vidtas till 2020. Trots att kom med en samlad uppsättning förslag till åtgärder för att nå målen 2008 i rapporten är det bråttom har regeringen främst ägnat sig åt omorganisationer av förvaltningen i stället för att satsa på åtgärder. Exempel är att ersatts, en ny myndighet för havs- och vattenmiljöfrågor har bildats, systemet för sanering av förorenade områden har omorganiserats och så vidare. En del av ändringarna har lett till påtagliga försämringar. Också i årets budget är det glest med konkreta åtgärder för att klara miljömålen. Trots att stora medel överförts från Landsbygdsdepartementets anslag i och med att medel överförts till den nya havs- och vattenmyndigheten har anslagen till miljöpolitiken sänkts jämfört med . Ytterligare sänkningar aviseras till kommande år i regeringens budget. Sammantaget blir minskningen mer än , jämfört med prognosen . Till skillnad från regeringens passivitet eller rentav uppgivenhet vill intensifiera arbetet för att nå miljömålen. Bevara biologisk mångfald! antog partsmötet för konventionen av biologisk mångfald i ett mål om att länderna ska säkra ett långsiktigt skydd för av landytan. ligger långt ifrån att klara målet. påpekar att det i regeringens budget inte finns några nya satsningar för att nå målet. Skogsmiljöer är våra till ytan mest omfattande ekosystem. föreslog 2008 i rapporten är det bråttom ett nytt delmål, att sammanlagt produktiv skog nedan den fjällnära gränsen skulle få formellt skydd till 2020. Regeringen har lagt förslaget i papperskorgen och gett miljömålsberedningen i uppdrag att föreslå ett nytt etappmål. Enligt beredningens delbetänkande SOU 2010:101 kommer en ny strategi för skogsbruket att presenteras . Först i samband med det eller därefter kommer ett nytt etappmål att beslutas. Skogsskyddet dras i långbänk. har regeringen genom politiska beslut höjt ersättningar till markägare med genom avskaffande av toleransavdraget och införande av ett särskilt affektionsvärdestillägg. Detta är utöver de kraftigt stigande markpriserna. Anslagen har inte höjts för att kompensera de ökade kostnaderna per hektar skyddad natur. har vidare påpekat att det blir kringkostnader för genomförandet av de av regeringen tidigare beslutade markbytesaffärerna med mark från i första hand . Dessa kringkostnader uppskattas till 2012 och 2013, samt 2014. Sammantaget blir det kostnader på . påpekade att utgifterna belastar anslag 1:16 Skydd av värdefull natur. Får verket inte kompensation kommer det att gå ut över ersättning till markägare för till exempel köp av skyddsvärd skog. Regeringen föreslår att det inte blir någon sådan kompensation. Det innebär att oersättliga värden kommer att skövlas i våra skogar, och att markägare som vill skydda sin skog får vänta på sin ersättning från staten. I praktiken blir det också ännu en kraftig neddragning i tempot för skyddsarbetet. anser att arbetet i skyddet av områden med höga naturvärden måste intensifieras. Vi föreslår en ökning av anslag 1:16 Skydd av värdefull natur med 2012 med en stegvis upptrappning kommande år. När allt mer natur skyddas behövs också mer resurser för skötseln av skyddade områden. I större delen av landet kan vi inte återskapa den branddynamik och översvämningsdynamik som präglat skogslandskapet, och därför behövs i många skyddade skogar en aktiv naturvårdsskötsel för att bevara de naturtyper och arter som områdena avsatts för att skydda. Sådan naturvårdsskötsel är kraftigt eftersatt . För ett antal av våra hotade arter behövs också mer specifika bevarandeinsatser, både i och utanför skyddade områden, och därför har arbetet med åtgärdsprogram för hotade arter stor betydelse om vi ska kunna nå miljömålet Ett rikt växt- och djurliv. Trots att regeringen lovordar arbetet med åtgärdsprogram för hotade arter har resurserna för detta arbete reducerats kraftigt , och regeringens budgetförslag innebär ingen ljusning i det avseendet. Av dessa skäl föreslår vi också en höjning av anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur med 2012 med en stegvis upptrappning kommande år för andra åtgärder för att skydda biologisk mångfald. Vi föreslår också till för arbete tillsammans med kommunerna med planering för biologisk mångfald, i linje med förslag i är det bråttom! (utgiftsområde 18 anslagspost 2:1 ). Vi satsar också på länsstyrelsernas arbete med biologisk mångfald (utgiftsområde 1 anslag 1:5 Länsstyrelserna, se precisering nedan). Som ett led i arbetet för att minska konflikter kring rovdjuren höjer vi ersättningar för viltskador m.m. med (utgiftsområde 23 anslag 1:8 Ersättningar för viltskador m.m.). Nollvision för avverkning av nyckelbiotoper Kvarvarande skyddsvärda områden räcker inte till för att hejda förlusten av biologisk mångfald även om de skulle få formellt skydd. Ytterligare områden behöver restaureras och återställas. Det är särskilt angeläget att förhindra att de allra viktigaste biotoperna avverkas. Vi föreslår därför en nollvision för avverkning av nyckelbiotoper. Uppgifter från och ger vid handen att detta skulle fordra ytterligare i ersättningar till markägare. Detta sker genom de instrument som disponeras av . Detta genererar också ökade kostnader för för bl.a. inventering av anmälda områden inför avverkning. Vi föreslår att man bygger upp detta skyddsarbete etappvis . Det innebär en ökning (utgiftsområde 23) av anslag 1:2 Insatser för skogsbruket med 2012 samt anslag 1:1 med 2012 (en summa som också inbegriper utvecklat stöd till kontinuitetsskogsbruk). Sammanfattning biologisk mångfald, naturresurser och ekosystemtjänster Ytterligare satsningar för biologisk mångfald, naturresurser och ekosystemtjänster beskrivs under utgiftsområde 23. Sammantaget blir det en satsning 2012 på på åtgärder för biologisk mångfald, naturresurser och ekosystemtjänster, fördelade på flera olika utgiftsområden. Satsningen kommer också att öka successivt. Minska spridningen av miljögifter! Regeringen bedömer i sin budgetproposition att det är mycket svårt att inom en generation skapa förutsättningar att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. lade fram ett förslag till ny strategi för giftfria och resurssnåla kretslopp. Regeringen lade förslaget i frysboxen. gavs Kemikalieinspektionen (KemI) i uppdrag att ta fram en handlingsplan för en giftfri vardag. gav regeringen i uppdrag att ta fram ännu en ny strategi för en giftfri vardag.1 Regeringen uppger också att t.ex. delmålet om kadmium (exponering i livsmedel och på arbetet) bedöms som mycket svårt att nå till 2015. slopades skatten på kadmium i konstgödsel (se nedan). När regeringen efter hand insåg konsekvenserna av detta har myndigheter getts i uppdrag att söka andra lösningar. Regeringen anger i budgeten att även om utvecklingen i huvudsak är positiv behöver efterbehandlingstakten öka för att målet att minska riskerna med förorenade områden ska nås. I budgeten föreslås däremot en nedskärning av anslag 1:4 Sanering och återställande av förorenade områden med jämfört med prognosen . Ytterligare nedskärningar aviseras också . Till skillnad från regeringens långbänk och tillbakagång föreslår en intensifiering av åtgärder för att minska spridningen av miljögifter. Vi föreslår en ökning av Kemikalieinspektionens anslag (1:6) med för att bl.a. genomföra åtgärder från Miljömålsberedningens förslag, genomföra förbud mot farliga ämnen, intensifiera EU-arbetet, förstärka tillsynen och arbeta med aktivt med praxisbildning (se motion 2010/11:MJ449 Ansvarsfull kemikaliepolitik för flera detaljer). För att möjliggöra sanering av förorenade områden som Phylatteriontomten i Trelleborg2, i , sågverksområdet i Lessebo3 och dussintals andra förgiftade platser i kommuner runt om i föreslår att anslag 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden höjs med för att också därefter ligger på den nivå som bedömts som nödvändig av Miljömålsberedningen. Gamla vrak är tickande miljöbombar i våra havsområden, särskilt på . Vi vill också påbörja sanering av förorenade havsområden, inklusive skeppsvrak. Därför föreslår vi en ökning av anslag 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö med . Äldre tvåtaktare släpper ut ungefär en tredjedel av bränslet oförbränt i luft och vatten. finns det cirka 210 000 tvåtakts utombordsmotorer av traditionell typ, vilket motsvarar av alla båtmotorer i . För att påskynda utbytet av dessa motorer föreslår vi en skrotningspremie på per motor. Villkoret för att få premien är att det är en fungerande tvåtaktsmotor som byts in vid köp av en ny miljöanpassad motor och att säljaren har ett bra sätt att skrota de gamla motorerna. För detta anslår vi under 20122014 (genom ett nytt anslag 1:17 Skrotning av tvåtaktsmotorer). Vi satsar också på länsstyrelsernas arbete med miljömålet Giftfri miljö i linje med förslag i är det bråttom! Sammantaget blir det en satsning på för åtgärder för att minska spridningen av miljögifter. Dessutom vill vi återinföra skatten på kadmium i konstgödsel (se nedan). Övergripande och övrigt miljömålsarbete Två tredjedelar av de pengarna som regeringen lanserat som sin stora satsning på havsmiljön är bara överflyttade från andra konton. Det är mer bokföring än satsning. Av den satsning man faktiskt har gjort har gått till projekt om övergödning. Regeringens egna uppskattningar är att det ska ge en minskning av kväveutsläppen som är mindre än hälften av den minskning som konstgödselskatten gav (se nedan om konstgödselskatten). Anslag 1:2 Miljöövervakning m.m. används för uppföljning av miljömålen, stöd till ideella miljöorganisationer m.m. anser att miljöövervakning är av väsentlig betydelse för att följa upp den faktiska utvecklingen i miljön. Bidrag som ges för att stödja engagemanget i ideella miljöorganisationer är mycket kostnadseffektiva satsningar. Sammantaget vill vi öka anslag 1:2 Miljöövervakning m.m. med . har en nyckelroll i miljömålsarbetet. Verket skulle få ansvar för samordningen och genomförandet av en rad av de åtgärder som föreslog i är det bråttom! Verket har också en nyckelroll som part vid tillståndsprövning för miljöfarliga verksamheter. Vi vill därför att anslag 1:1 ökas med 2012 för att därefter trappas upp stegvis. Vi föreslår till för dess arbete med miljömålen i linje med förslag (utgiftsområde 23 anslag 1:9 , se nedan). Vi föreslår också att SLU tillförs för fortlöpande miljöanalys för att kompensera den neddragning som regeringens budgetförslag medför (utgiftsområde 23 anslag 1:27 ). Länsstyrelserna har en central roll i miljömålsarbetet och fungerar i viss utsträckning som fältorganisation. Sammantaget satsar vi följande medel för länsstyrelsernas arbete med miljömålen (utgiftsområde 1 anslag 1:5 Länsstyrelser). Förslagen bygger i huvudsak på förslag i är det bråttom! Levande sjöar och vattendrag Vi satsar också på forskning inom ramen för anslag 1:28 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning (FORMAS) under utgiftsområde 23, i linje med Miljömålsberedningens förslag i är det bråttom! Sammantaget satsar vi 2012 på förstärkning av övergripande eller övrigt miljömålsarbete. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Hållbart brukande av jord, skog och vatten bör ske i samklang med naturen och inom de ekologiska ramarna. Dit är det alltför ofta långt. Inom jordbrukspolitiken står vi inför ett vägval. Å ena sidan en försämrad miljö och mindre ekosystemtjänster till följd av en ökad intensifiering av jordbruket med ökad användning av handelsgödsel och bekämpningsmedel, och användning av genmodifierade organismer och en alltmer koncentrerad storföretagskontroll över utsädesmarknad. Å andra sidan större förmåga att motstå klimatförändringar och andra störningar och mer ekosystemtjänster, tack vare ett ekologiskt anpassat jordbruk baserat på större mångfald och mer multifunktionalitet. Regeringen tycks ha valt väg med sitt fortsatta stöd till godkännande av nya genmodifierade grödor (GMO) i EU och sitt fortsatta naggande i kanten av stödet till ekologisk produktion. vill stödja en omställning till en hållbar livsmedelsproduktion med ökad ekologisk produktion, mångfald och mer framtida ekosystemtjänster. Vi vill värna åkermarken bl.a. genom att klassa den som riksintresse. vill också satsa på bättre djurskydd. Ökad miljöhänsyn och ökad hänsyn till ekosystemtjänster bör vara utgångspunkten för översynen av landsbygdsprogrammet i och regeringens agerande i samband med översynen av EU:s jordbrukspolitik och EU:s fiskepolitik. Forskning om ekologiskt hållbara odlingssystem bör utvecklas, så att odling i högre utsträckning sker med kunskap om biologiska system och dess begränsningar. Mer satsningar behövs för att miljöanpassa skogsbruket (se avsnittet Nollvision för avverkning av nyckelbiotoper ovan). För att börja genomföra en del av förslag avseende framför allt odlad mångfald och husdjursgenetiska resurser föreslår vi ökningar av anslag 1:9 med . Vi föreslår också att anslaget ökas med ytterligare för arbetet med djurskydd (se nedan). I åkerlandskapet riskerar småbiotoperna, artrikedomen och förekomsten av sådana arter som är hotade att minska. påpekar att arters möjlighet till anpassning till klimatförändring försvåras.