ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02C356 · 2011-10-05 00:00:00 — Ombud för barn vid rättsliga tvister tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om juridiskt ombud för barn vid tvister. Den förra regeringen gjorde en utredning vad gäller barns ställföreträdare vid tvister (Ds 2002:13). Man intog ståndpunkten att i de flesta mål och ärenden om vårdnad, boende eller umgänge, kan barn och föräldrar inte anses ha motstridiga intressen eftersom barnet normalt inte är part i sådana mål och ärenden. I ärenden om vårdnad där barnet kan vara part ska, enligt gällande rätt, en god man förordnas för barnet med anledning av intressekonflikt mellan förälder och barn. Några lagstiftningsåtgärder med anledning av ansågs därför inte behöva vidtas med hänsyn till gällande rätt. Det är dock viktigt att barns intressen vid rättsprocesser särskilt tas tillvara av ombud med gedigen barnkunskap. Det måste framhållas att det i de flesta mål om vårdnad, boende eller umgänge är barnet eller barnen som hamnar i kläm mellan föräldrarnas motstridiga . När oförmåga att komma överens leder till rättsliga förfaranden blir situationen känslig och svår. Merparten av de föräldrar som bryter upp från ett förhållande klarar av att lösa vårdnads- och umgängesfrågorna på ett sätt som minimerar skadorna för deras barn. Dock är det inte ovanligt, vilket erfarna familjerättsadvokater vittnar om, att ekonomiska intressen snarare än barnets bästa spelar störst roll. Problematiken för ett barn i sådana fall, blir än mer svårlöst. Alla frågor om vårdnad och umgänge ska enligt lösas med barnets bästa som utgångspunkt. När ett barn hamnar i en domstolsprocess som rör vårdnad och umgänge är en stor skada redan skedd. Oavsett hur domstolen dömer blir barnet alltid den som lider den största förlusten. Därför är det rimligt och i enlighet med intentioner att endast personer med gedigen barnkunskap och insikter i de psykosociala problemen ska hantera dessa svåra fall. Barn behöver ha egna ombud som enbart tillvaratar deras intressen under hela vårdnadsutredningen. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GZ02C361 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att mildra vattenkraftens negativa miljöpåverkan. Vid vattenkraftverk har kraftverkets ägare på ett föredömligt sätt genomfört åtskilliga förbättringar för fiskar som annars skulle ha hindrats vandra upp till sina lekplatser. Bland annat har en laxtrappa därför byggts så att fisken kan ta sig förbi till som är outbyggd. Detta goda exempel bör genomföras och kompletteras med andra åtgärder för att underlätta för fiskar och andra arter som lever i och nära det vatten som påverkas av vattenkraften på ett nationellt plan. Arter som är beroende av strömmande vatten påverkas också i och med att det som annars hade varit en strömmande älv däms upp och flödet minskar i den utbyggda älven. Detta gör att den för många arter viktiga vårfloden försvinner eller minskar radikalt. I den mån det är möjligt bör därför vattenkraftsägarna uppmuntras verka för att mildra de negativa miljöeffekter som uppstår av vattenkraftverket. de (M)
mot · GZ02C365 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att satsa på kommunala bostadsförmedlingar, motverka marknadshyror och verka för en social bostadspolitik. är det svårt att få tag i en bostad, framför allt i storstäderna och högskole- eller universitetsorterna. Det huvudsakliga problemet är att det saknas bostäder, men det är också problem med att veta vart man ska vända sig för att söka de lediga lägenheter som faktiskt finns. Det är ett myller av olika bostadsbolag och det krävs att man är insatt i systemet eller att man har kontakter för att veta vart man ska vända sig och hur man ska göra. Det faktum att det är bostadsbrist ger också fastighetsägarna möjlighet att välja och vraka bland hyresgästerna, och det finns en tendens att de med tjockast plånbok går först i kön. Som ungdom, student, invandrare, arbetslös eller ensamstående förälder är det väldigt vanligt att man får svaret att det inte finns någon förmedling dit man kan vända sig om man vill ställa sig i kö till en lägenhet. Detta är helt förkastligt. Det är inte heller rimligt att vi öppnar för marknadsanpassade hyror. Det kommer bara att leda till ökad segregation. Till detta ska läggas att det byggs färre bostäder och att beståndet av hyresrätter krymper, vilket gör svårigheterna än större på bostadsmarknaden. Prisnivån på bostäder är mycket hög, särskilt i storstadsregioner och dess kranskommuner. Det har lett till att många tvingas ta stora lån, eller nekas lån och därmed får mycket svårt att hitta en bostad. Det drabbar särskilt ungdomar, personer i låglöneyrken med osäkra anställningar, arbetslösa, sjuka och pensionärer med låg pension. Allas rätt till en bostad är ett politiskt ansvar, och det kan inte överlåtas åt marknaden. Därför bör kommunerna uppdras att satsa på kommunala bostadsförmedlingar. För att minska segregation måste marknadshyror motverkas och en social bostadspolitik bedrivas. Det är inte marknaden som ska styra bostadspolitiken utan medborgarnas behov. Bra och billiga studentlägenheter är ett måste om ska hävda sig som utbildningsnation. Ett tillräckligt utbud av billiga hyreslägenheter är nödvändigt för tillväxten och rörligheten på arbetsmarknaden. Allas rätt till ett hem är en grundbult i välfärden och avgörande för att samhället ska fungera. En kunskapsbaserad ekonomi är nödvändig för att göra konkurrenskraftigt . Bostadspolitiken och utbildningspolitiken måste hänga ihop för att skapa de förutsättningar som behövs för dem som väljer att flytta till och från städer för att studera på högre utbildning. De växande problemen på bostadsmarknaden borde leda till kraftfulla åtgärder. Tillsammans med kommuner borde regeringen stimulera byggandet av hyreslägenheter och studentlägenheter, där behovet är mest skriande. Istället väljer regeringen att passivt titta på och låta marknaden styra. behövs kraftfulla och ambitiösa politiska initiativ som löser bostadsbristen.
mot · GZ02C366 · 2011-10-05 00:00:00 — Försäkringsskydd för alla barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna för hur fler barn kan få tillgång till en barnförsäkring. har av barnen i en individuell försäkring. var det bara ett fåtal som hade en särskild barnförsäkring. saknar många barn en individuell försäkring. Orsakerna är framför allt ekonomiska. Barn helt utan försäkring finns främst i vissa invandrargrupper. Ett problem när det gäller barnförsäkringar är att av ansökningarna beviljas utan några förbehåll. av alla barn får avslag. Adoptivbarn, barn som har låg födelsevikt eller är för tidigt födda är bara några exempel på barn som brukar få nej från bolagen. Barn med ärftliga sjukdomar och medfödda fel brukar inte heller få teckna en försäkring. Men olika bolag har olika riskbedömningar. Ett barn som har fått avslag hos ett bolag kan få möjlighet att teckna en försäkring hos ett annat. Alla barns lika värde är en självklarhet. Det borde också gälla alla barns möjligheter att få tillgång till ett rimligt försäkringsskydd. resulterar försäkringsbolagens värderingar av barns ohälsa vid ärftliga sjukdomar med mera i ett försämrat försäkringsskydd för många barn. Det är orimligt. Men det finns även andra komplikationer. En vanlig kritik är att bolagens vanor att begära in journaler har påverkat personalens journalföring på barnavårdscentralerna. Många undviker att skriva om sina reflexioner kring ett barn för att inte ställa till problem för familjerna i försäkringssammanhang. Mot bakgrund av att vissa grupper av barn riskerar att helt stå utan möjlighet till ett rimligt försäkringsskydd bör man se över möjligheterna för hur fler barn kan få tillgång till en barnförsäkring.
mot · GZ02C367 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om efterlevande makes skydd när det gäller arvsrätten för särkullbarn. I 3 kap. finns särskilda regler som reglerar makars arvsrätt. De gällande reglerna innebär att när en make går bort har de gemensamma barnen inte rätt till arv förrän båda föräldrarna har avlidit. Syftet har varit att skydda den efterlevande som tidigare kunde bli tvungen att gå från hus och hem när barnen krävde sin del av arvet, inte minst när en fastighet funnits i den gemensamma egendomen. Men för makarna vilka har barn som inte är parets gemensamma, så kallade särkullbarn, är dock den efterlevande fortfarande oskyddad. Barnen till den avlidne har rätt att få ut sin del av arvet, vilket gör att den fastighet som den efterlevande bor i kanske måste säljas. Det innebär att i en familj där det finns både ett gemensamt barn och ett särkullbarn kan särkullbarnet kräva sin andel av arvet medan det andra barnet måste vänta tills båda makarna har avlidit. Detta innebär orimliga konsekvenser för den efterlevande. Det är av vikt att den efterlevandes rätt stärks i förhållande till särkullbarn. Den efterlevande ska därför behandlas på ett likartat sätt, oavsett om den efterlevande har egna barn eller särkullbarn. Den efterlevandes rätt ska stärkas i förhållande till särkullbarnen, och de ska inte kunna kräva ut sin arvsrätt då bara ena föräldern avlidit. Lagen bör ses över så att det blir mer jämlikt mellan gemensamma barn och särkullbarn. Man ska kunna sitta i orubbat bo tills båda föräldrarna avlidit.
mot · GZ02C370 · 2011-10-04 00:00:00 — Förenklat faderskapserkännande och gemensam vårdnad tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rutinerna för fastställande av faderskap när föräldrarna till ett barn är ogifta bör förenklas. beslutar att bör ses över vad gäller att båda föräldrarna vid barnets födelse automatiskt bör få gemensam vårdnad oberoende av deras civilstånd. Det tillhör ett barns rättigheter att få veta sitt biologiska ursprung. Föräldrar som är gifta med varandra får gemensam vårdnad om sina barn och en man som är gift med modern anses automatiskt som barnets far enligt den s.k. faderskapspresumtionen (1 kap. 1 § FB). Är de ogifta får modern ensam vårdnaden. Dessutom påbörjas en byråkratisk procedur för att fastställa faderskapet. Enligt nuvarande lagstiftning måste en ogift man skriftligen bekräfta faderskapet till sitt barn. Bekräftelsen skall bevittnas av två personer och skriftligen godkännas av modern samt socialnämnden (1 kap. 4 § FB). Denna regel måste förenklas. Föräldrarna kan till exempel redan på sjukhuset eller i samband med de första kontakterna med gemensamt underteckna en försäkran om föräldraskap. En annan väg vore att föräldrarna gemensamt anmäler faderskapet till folkbokföringsregistret. bör utreda faderskap endast i fall där det finns oklarheter. Av olika anledningar kan föräldrar välja att leva tillsammans med sina barn utan att vara gifta. Om de bestämmer sig för att gifta sig är det en relation mellan vuxna och har inget med relationen till barnen att göra. Det märkliga är att om de gifter sig får de automatiskt gemensam vårdnad om barnen. Det naturliga borde vara att föräldrar får gemensam vårdnad om barnen oavsett civilstånd. Huvudregeln ska vara gemensam vårdnad oavsett civilstånd efter att faderskapet fastställts. i (S)
mot · GZ02C371 · 2011-10-04 00:00:00 — En bostadspolitik för tillväxtregionen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bostadspolitiken i . Expansionen inom bland annat näringar som gruv- och skogsindustri samt biltestverksamhet gör att fler efterfrågar bostäder i . Tio av 14 kommuner i ser behov av ett ökat bostadsbyggande. Detta är en utveckling som också gör att företagen efterfrågar utbildad arbetskraft, och många söker sig till som jobbar nära länets företag. Trots att lärosäte, studentkår och kommun arbetar med ett flertal verktyg är bristen på bostäder för studenterna ett problem, som gör att allt för många tackar nej till utbildningsplats vilket blir ett hinder i länets utveckling. För att möta det växande behovet av utbildad arbetskraft, och fler som söker till , är behovet av investeringsstöd i studentbostäder en nödvändighet. I Malmfälten skapar expansionen i gruvnäringen särskilda bekymmer då det som efterfrågan på bostäder ökar, behöver rivas ur det befintliga bostadsbeståndet eftersom gruvområdet breder ut sig. När bostäder rivs avtalas om nybyggnation av bostäder för att ersätta de bestånd som funnits, som ofta haft lägre hyror än de nybyggda bostäderna. För den som har fast arbete kan kostnaderna för den standardhöjning som en nybyggd bostad innebär ändå vara kännbart, men för den som tvingas flytta, eller för dem som ska etablera sig på bostadsmarknaden eller som på grund av ålder vill flytta till hyresrätt för att få den service som hyresbostad betyder blir det svårigheter. Bristen på bostäder gör att det blir stopp i flyttkedjan, vilket också leder till att många som får arbete inte kan bosätta sig i kommunerna. Det i sin tur gör att kommunerna som skall tillhandahålla infrastruktur, service och kultur eller fritid i utveckling inte får del av de skatteintäkter som de som arbetar i kommunen skulle innebära om det fanns möjlighet att få bostad där. Ett tungt ansvar vilar på kommunerna, som har svårt att planera för bostadsförsörjningen då det är svårt att förutse gruvexpansionens riktning. De särskilda omständigheterna bör tas i beaktande, och de statliga företagen vars expansion särskilt påverkar bostadsmarknaden bör också ha ett särskilt ansvar för att tillgodose behoven av bostäder till rimliga kostnader. För oss socialdemokrater är bostaden en social rättighet. Alla människor ska ha möjlighet att leva i bra bostäder till rimliga kostnader och i en trygg boendemiljö. Bostadspolitiken är en grundläggande del i den generella välfärdspolitiken, men den är också central för en långsiktigt hållbar utveckling och tillväxt.
mot · GZ02C372 · 2011-10-03 00:00:00 — Kvalitetssäkra ensamkommande barns gode män tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för kvalitetssäkring av uppdrag som god man för ensamkommande barn. Barn och ungdomar som kommer ensamma till är en mycket utsatt grupp. Att som barn kastas in i mötet med ett nytt samhälle, ett språk och en kultur utan föräldrar som stöd är en enorm prövning. Allt för många bär dessutom med sig ohyggliga upplevelser av krig, svält och fattigdom. Sveket från vuxenvärlden under uppväxten lämnar barnen i en extremt utsatt situation. Det är därför en förutsättning att dessa barn möts med värme och trygghet. Ett ensamkommande barn tilldelas efter ankomst en god man som ska företräda barnet juridiskt och tillvarata dennes intressen. har det förekommit rapporter om både oklarheter och dåligt agerande från gode män. Det kan handla om att ansvar ignoreras, eller okunskap om skyldigheter och befogenheter. Det är även vanligt att gode män har allt för många uppdrag, vilket kan gör det svårt att säkerställa att barnens behov verkligen tillgodoses. Ett stärkt regelverk och en kvalitetssäkring av godmanskapet behöver innefatta tydliga regler om ansvar, skyldigheter och befogenheter. Utnämningsförfarandet bör ses över. Det vore även fördelaktigt om det infördes ett tak för hur många barn en god man maximalt kan företräda.
mot · GZ02C375 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om personskadereglering. skadas cirka 35 000 personer i trafiken och cirka 11 000 personer inom vården. Ett mycket stort antal personer skadas också genom brottsliga handlingar, halkolyckor, olyckfallshändelser, arbetsskador m.m. Ofta skall ersättning för dessa personskador betalas av ett Försäkringsbolag eller skadevållaren utifrån bestämmelserna i skadeståndslagen. har stora försämringar tillkommit och det föreligger en mycket stor rättsosäkerhet för ovanstående personer med dagens system. Försäkringsbolagen har en total kontroll av varje steg i skaderegleringen. De som sammanställt skriften Gradering av medicinsk invaliditet, som ligger till grund för invaliditetsbedömningarna, är knutna till försäkringsbranschen. består av medlemmar från , , , , Dina Försäkringar, och . Ovanstående personer arbetar fram de cirkulär som försäkringsbolagen tillämpar i samband med skaderegleringen. Det är försäkringsläkarna som gör de medicinska bedömningarna angående invaliditetsgrad och samband. är sammansatt av jurister (ordförande och vice ordförande), lekmannarepresentanter från olika fackliga organisationer och företrädare för försäkringsbolagen. Ordförande eller vice ordförandes medverkan gör att många luras att tro att det är rättvisa bedömningar. är enligt vår uppfattning ett organ för försäkringsbolagen men inte för de skadade. Av SOU 2008:117 framgår det att den försäkrade alltid ska delges den medicinska rådgivarens yttrande och det medicinska underlag som legat till grund för bedömningen. I yttrandet ska det finnas uppgifter om vilka handlingar som legat till grund för bedömningen. Det ovanstående stämmer inte överens med verkligheten, inte ens för medicinska rådgivare. De skadelidande vet inte vilka handlingar som skickats till den medicinska rådgivaren för bedömning. Dessutom har det framkommit att försäkringsbolagen undanhåller medicinska intyg till bedömningen av sina egna medicinska rådgivare. Vi tycker inte att skaderegleringsförfarandet bör styras av försäkringsbolagen. Vi anser att en översyn bör ske av skaderegleringsförfarandet så att även de skadade och deras anhöriga tillåts medverka i processen. Som den fungerar är det ovärdigt och kränkande för de skadade.
mot · GZ02C376 · 2011-10-05 00:00:00 — Beräkning av inkomstförlust i personskaderegleringar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regleringar av personskador. Vi har kunnat se att tingsrätten avslagit att traktamentsersättning ska ha medräknats i inkomstförlusten, med hänvisning till en dom i (NJA 1985 s. 843) angående inkomstförlust av traktamentsersättning. 1991 kom skatteverket med nya regler beträffande traktamenten och andra kostnadsersättningar. Det följande går att läsa i SKV 354: Traktamente som överstiger schablonbelopp. Om den skattskyldige får dagtraktamente som överstiger de schablonbelopp (200 respektive ) som ska dras av eller nattraktamente som överstiger ska den överskjutande delen behandlas som lön. Detta innebär att arbetsgivaren ska göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter på den överskjutande delen samt redovisa denna som lön på kontrolluppgiften. har redogjort att den skattepliktiga delen av traktamentet är, och har varit , som ska räknas in i inkomstförlusten. Vid förändringar hos måste man väl ändå anse att domen i HD anses förverkad. 1988 bemyndigade regeringen chefen för , dåvarande statsrådet , att tillkalla en kommitté för att se över reglerna om ersättning för ideell skada i samband med personskada m.m. I SOU 1995:33 går det följande att läsa: Skadestånd för inkomstförlust avser förutom bortfall av lön förlust av tillägg av olika slag som ingår i arbetsgivarens ersättning för arbetsprestationer (övertidstillägg, risktillägg e.d. samt traktamente eller liknande förmåner till den del de kan betraktas som lönetillskott). Skadestånd kan i vissa fall utgå även för förluster som inte är att anse som inkomstbortfall i egentlig mening. Exempelvis kan förlust av semester eller av kvalifikationstid för semester beaktas genom att skadeståndet för själva inkomstförlusten ökas. När gör en beräkning av livränta beaktar man skattepliktiga förmåner, som t.ex. traktamenten, enligt socialförsäkringsbalken. Vi finner det mycket märkligt att försäkringsbolagen inte ska ersätta de skadelidande för skattepliktiga förmåner. Dessutom anser vi att det görs skillnad på folk då det enligt en dom i HD (NJA 2008 s. 1177) ska beaktas att man som anställd vid ska betala i skatt och en vanlig arbetare inte ska få räkna med skattepliktiga förmåner, som t.ex. traktamenten, enligt försäkringsbolagen och . Här måste man fråga sig om varför inte regler, socialförsäkringsbalken och statens egen utredning överensstämmer med skadeståndslagen. För oss är detta obegripligt. Det kan i och för sig vara en tolkningsfråga i fråga om skadeståndslagen, men som rättssäkerheten ser ut efter de förändringar som skett behövs förtydliganden. Vi föreslår att det görs en översyn av de frågor som berörs i motionen.
mot · GZ02C380 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av sjöfyllerilagstiftningen. Frågan om sjöfylleri har varit föremål för utredningar och överväganden vid ett antal tillfällen innan beslutade om ändrade regler i sjölagen innebärande bland annat att en nedre promillegräns om infördes för vissa båtar. Sjöfyllerilagens bestämmelse om enkelt sjöfylleri och promilleregeln innefattar inte bara den som kör utan också den som i övrigt på ett fartyg fullgör en uppgift av väsentlig betydelse för säkerheten till sjöss. När som helst kan alkoholtest göras, ingen misstanke om onykterhet behövs. Lagstiftningen upplevs som ett problem och många frågar sig om det övergripande syftet med lagstiftningen verkligen uppnås. Trenden i vart fall i var att sjöfylleriet minskade redan innan lagstiftningen infördes. När det gäller sjöolyckor i förorsakas dessa till av nyktra båtförare. Den nya nedre promillegränsen 0,2 innebär flera konsekvenser. Att behöva flytta sin båt och förtöja om den är vanligt vid ändrade väderförhållanden. Detta kan ske när som helst , vilket med den nya lagen innebär att om personen druckit ett glas vin till maten och behöver lägga om båten är detta förbjudet och personen blir straffbar. Även en skärgårdsbo som måste uträtta ett ärende och som druckit en öl förbjuds att köra sin båt. Efter promillegränsen sänktes har sjökrogar blivit lidande då fler gäster väljer att stanna hemma och äta middag och ta ett glas vin till maten eftersom det är förbjudet för dem att ta ett glas vin till maten på om de vill kunna åka hem. bör ge regeringen till känna att det fordras en översyn av sjöfyllerilagstiftningen.
mot · GZ02C381 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tiden för ärendehantering på länsstyrelser och i Regeringsrätten ska omfattas av motsvarande krav på uppstramning som ställs på landets primärkommuner i syfte att åstadkomma en snabbare hantering av ärenden som rör bygglov respektive detaljplaner. Vi har gjort en förändring i i syfte att förenkla och påskynda planprocessen. En effekt av förändringen är att givna bygglov och av primärkommuner beslutade detaljplaner kan överklagas av en större sakägarkrets. En annan förändring i den nya är en uppstramning av de tidsramar inom vilka kommunerna har att hantera en ansökan om bygglov. En följd av en större sakägarkrets, som också har rätt att överklaga ärenden både till och till regeringsrätten, tenderar att bli att ett ärendes hanteringstid numera riskerar att bli längre än tidigare, , innan ärendet antingen upphävs eller vinner laga kraft. Syftet med att förändra och strama upp den primärkommunala hanteringen enligt PBL var givetvis inte detta. Ett sätt att fullfölja lagstiftarens ursprungliga intention en snabb och rättssäker ärendehantering vore att ställa motsvarande krav på uppstramning av tiden för ärendehantering på de instanser som detaljplaner och bygglovsbeslut kan komma att överklagas till. Det vill säga att länsstyrelser och Regeringsrätten får motsvarande krav på hanteringstid som ställs på primärkommunerna.