ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Fi272 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en nationell jämlikhetskommission. ska vara ett jämlikt land. Det är ett viktigt politiskt mål. För att nå dit måste vi skapa fler möjligheter. Barns framtid ska inte avgöras av vad föräldrarna tjänar eller var man bor. Utbildning och trygghet ska vara för alla, så att vi kan utvecklas genom hela livet. Vård ska ges på lika villkor och hälsoklyftor ska minskas. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter att påverka både sina egna liv och samhällsutvecklingen i stort. Ingen ska hindras av diskriminering och fördomar. Alla ska kunna förverkliga sina drömmar och utveckla sina förmågor, oavsett om man är född i eller har kommit hit . Jämlikhet innebär däremot inte att alla ska vara och leva likadant. Tvärtom är kravet på jämlikhet ett krav på mångfald. Ett jämlikt är också ett framgångsrikt genom att all begåvning, alla talanger och all arbetsvilja tas tillvara. Så är det inte . Utvecklingen går dessvärre i en helt annan riktning. Ojämlikheten, ekonomiskt och socialt, har ökat i under och förstärkts genom en rad politiska beslut . Stora skattesänkningar har ytterligare förstärkt en långsiktig trend mot en mer ojämn inkomstfördelning. Klyftorna ökar både mellan människor med höga och låga inkomster och mellan män och kvinnor. Segregationen i landets större kommuner har tilltagit. Långtidsarbetslösheten biter sig fast på farligt höga nivåer. Förändringarna i våra trygghetsförsäkringar har gjort arbetslösa och svårt sjuka människor försäkringslösa. Barnfattigdomen har ökat. Andelen personer på arbetsmarknaden med otrygga anställningsvillkor ökar. Utslagning av människor från arbetsmarknaden när arbetsmiljöarbetet sätts på undantag i kombination med stängda dörrar i utbildningssystemet får förödande konsekvenser såväl för den enskilde som för samhället i stort. Människors frihet beskärs när ojämlikheten ökar. Den här utvecklingen är inte värdig ett välfärdsland som . För oss är minskade klyftor och större jämlikhet viktiga politiska mål. I grunden bottnar detta i vår uppfattning om alla människors lika rätt och lika värde. Vi vet att människors livsmöjligheter skiljer sig åt beroende på arv, ekonomiska villkor och social miljö. Politiken kan och ska därför på olika sätt bidra till att utjämna dessa skillnader. Ett jämlikt samhälle ökar människors reella frihet och valmöjligheter, vilket ökar den sociala rörligheten och bidrar till en mer dynamisk ekonomi. bör därför uppdra till regeringen att tillsätta en jämlikhetskommission för att analysera skillnader i livsvillkor och föreslå förändringar för att öka den sociala rörligheten. Analysen ska innehålla ett tydligt genusperspektiv.
mot · GZ02Fi273 · 2011-10-04 00:00:00 — Inrättande av miljöpolicy för att minska klimatpåverkan i offentlig sektor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om miljöanpassade resor i offentlig sektor. Hur vi transporterar oss påverkar koldioxidutsläppen. Tåg koldioxid per personkilometer (medelvärde för svenska tåg 2001). Samåkning koldioxid per personkilometer (räknat på tre personer/bil). Bil/taxi koldioxid per personkilometer (genomsnittlig svensk bilpark). Flyg koldioxid per personkilometer (svensk inrikestrafik, beläggning). Flygets utsläpp av kväveoxider och svaveloxider bidrar till nedbrytning av ozon. Utsläppen har också en försurande effekt. Även den vattenånga och partiklar som flyget avger ökar växthuseffekten, bland annat genom att det påverkar molnbildningen. FN:s klimatpanel bedömer att flygets totala klimatpåverkan är 24 gånger starkare än om vi enbart räknar med koldioxid. Man har inte klart för sig hela bilden av flygets miljöpåverkan i luften och på land. Flygets, liksom hela transportsektorns, utsläpp ökar påtagligt . Medan EU:s totala utsläpp minskade ökade utsläppen av växthusgaser från EU:s internationella luftfart . Tjänsteresor och kontakter är en viktig del för den offentliga sektorns utveckling och arbete, men har valet av kommunikationssätt ofta präglats av slentrian och i vissa fall av obetänksamhet. Det är viktigt att också de offentliganställdas resande i allt större utsträckning skall utgå från ett miljötänkande. För att uppnå detta borde det inrättas en resepolicy för att öka insikten om möjligheterna att minska klimatpåverkan och därmed leda till ett förändrat resebeteende. Flygresor inom tjänsten står för en stor del av utsläppen av växthusgaser. Tjänstemän och vi politiker i stat, kommuner och landsting som reser till möten och andra angelägenheter borde därför i större utsträckning välja mer miljövänliga alternativ. Det är en viktig markering gentemot våra väljare och en nödvändig signal om att vi måste göra en snar omställning till miljöanpassade transportsätt. Alla resor inom och borde ske med tåg, och att använda sig av videokonferens kan kraftigt minska antalet längre flygresor.
mot · GZ02Fi274 · 2011-10-03 00:00:00 — Prioritering av närproducerade livsmedel i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att prioriterar närproducerade livsmedel. Vid inköp av livsmedel har den upphandlande enheten rätt att välja de kriterier som skall vara gällande vid jämförelsen mellan leverantörer. Livsmedelsproduktionen i bör vara god, av flera skäl: Beredskapsmässiga, kulturella och miljömässiga. Ett sätt att vidmakthålla detta är att det blir tillåtet för upphandlande enheter att prioritera närproducerade livsmedel. Då medier rapporterar om att mat som producerats i närområdet inte blivit valt till förmån för mat producerad långt bort brukar det ofta ge upphov till upprörda reaktioner. Att formulera om på ett sådant sätt att det blir möjligt för en upphandlande enhet att prioritera närproducerade livsmedel är svårt, på grund av den lagstiftning som är gällande inom området från EU. Kanske skulle texten kunna ta sin utgångspunkt i att det blir tillåtet att välja närproducerade varor även om priset kan ligga högre.
mot · GZ02Fi275 · 2011-10-05 00:00:00 — Upphandling med sociala kriterier tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i offentliga upphandlingar visa hur man kan anställa personer med funktionsnedsättning genom att använda sociala kriterier. Att fler personer med funktionsnedsättningar behöver komma ut på arbetsmarknaden är de flesta ense om, däremot inte hur det ska gå till. Ett sätt att göra det på är att använda möjligheten till upphandling med sociala skäl för offentliga verksamheter. skrift Samhälleliga mål med upphandling som medel visar tydligt på möjligheten att tänka nytt. Rapporten ska ge vägledning till den offentliga verksamhet som vill stärka sitt samhälleliga uppdrag med hjälp av offentlig upphandling. Det kan till exempel handla om att främja social integration, skapa arbetstillfällen för personer med funktionsnedsättning eller främja små och medelstora företag. I rapporten finns konkreta exempel på upphandlingar som genomförts med sociala kriterier och hänvisningar till det lagstöd som finns inom EU och i svensk lag. Ett problem är att det vid upphandling ofta är flera aktörer inblandade politiker, handläggare och de som ska göra det konkreta arbetet vid en upphandlingsenhet. Ska möjligheten utvecklas där sociala hänsyn ingår i upphandlingar, bör politikerna vara tydliga med att fatta inriktningsbeslut och även följa upp dem. Lagen om offentlig upphandling innebär en uppmaning till användandet av sociala kriterier där så är lämpligt. har kommunerna ett ansvar för meningsfull sysselsättning för flera grupper enligt socialtjänstlagen, SoL, och lagen om stöd och service, LSS. Kommunernas kostnader för försörjningsstöd har ökat. av dem som har försörjningsstöd kan relateras till bristen på arbete. Om människor från dessa grupper i högre grad kommer ut i arbetslivet, finns det stora ekonomiska vinster för kommunerna och stora mänskliga vinster för individerna att uppnå. Ett konkret sätt kan vara att följa lagens uppmaning för att se vilka tjänster som kan vara lämpliga att upphandla med sociala kriterier och därmed få fler i arbete. Kommunerna uppnår därmed dubbla syften att fullgöra sina skyldigheter enligt SoL och LSS och få olika uppgifter utförda. Sådana upphandlingar passar ofta arbetsintegrerande sociala företag bra, då det är deras affärsidé att skapa arbete för och med människor med olika slags arbetshinder. En upphandling skulle till exempel kunna ha ett socialt kriterium att av arbetskraften för den aktuella uppgiften ska vara funktionshindrade. Då skulle man kunna säga att en sådan upphandling gynnar sociala företag framför andra företag. är det inget som hindrar att ett vanligt kommersiellt företag på marknaden anställer funktionshindrade för att försöka vinna anbudet. Att fler offentliga verksamheter använder de sociala kriterierna i upphandlingen bör poängteras.
mot · GZ02Fi276 · 2011-10-05 00:00:00 — Utvärdering av offentligt finansierade verksamheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte enbart mäta offentligt finansierade verksamheter i ekonomisk effektivitet utan även genom det värde verksamheterna skapar socialt, miljömässigt och ekonomiskt. Att få tillbaka något för det man investerat i handlar visserligen om pengar men än mer om nytta, vilket kan vara ett viktigt verktyg för strategisk planering, att kommunicera påverkan eller ligga till grund för investeringsbeslut. Oavsett om det är en offentlig verksamhet i egen regi, eller om det är en privat men offentligt finansierad verksamhet, handlar det i båda fallen om skattemedel som är intressanta att se hur de används. , Return on Investment, är ett slags metod som används i många verksamheter för att få fram nyttan med de produkter och tjänster som erbjuds. Genom att lägga till Social först innebär det ett socialt liksom ett miljömässigt resultat, dvs. att se människor i ett sammanhang där en total bild av förhållandet mellan kostnader och värde kan skapas. Oavsett sättet man använder för att mäta detta på, är det intressant att se helheten i verksamheten. Många företag lägger stor vikt vid sin årsredovisning, där man visar på vad man gjort inom CSR, miljö och ekonomi. De offentligt finansierade verksamheterna borde inte vara sämre. Att kunna avgöra var de offentliga medlen gör störst samhällsnytta genom att göra en miljömässig, social och ekonomisk bedömning är en viktig uppgift för oss beslutsfattare som behöver uppmärksammas.
mot · GZ02Fi277 · 2011-10-04 00:00:00 — Fri flytträtt på spar- och försäkringsprodukter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda fri flytträtt på spar- och försäkringsprodukter. Enligt en opinionsundersökning om flytträtt på pensions- och försäkringsprodukter vill nio av tio svenskar ha lagstadgad rätt att byta pensionsförvaltare. Kunskapen är dock låg om att denna rätt saknas . Av de tillfrågade trodde sig ha rätt att fritt byta förvaltare på hela sitt pensionssparande vilket inte stämmer. Rätten att byta förvaltare gäller enbart sparande som inbetalats efter . Sparare har en grundläggande rätt att rösta med fötterna och att utan otillbörligt negativ inverkan på avgifter eller skatter byta förvaltare av sitt kapital om man är missnöjd med förvaltningen. Därför bör en fri flytträtt på samtliga spar- och försäkringsprodukter införas, så även retroaktivt vad avser en persons hela pensionskapital. En flytträtt bidrar till att optimera sparandet, sänka kostnaden för försäkringen, skapa ett större utbud och skapa transparens. Marknaden för pensionssparande är koncentrerad till ett fåtal aktörer som noggrant bevakar sina och konkurrenternas marknadspositioner. En fri flytträtt ligger inte i deras intresse. För den enskilde pensionstagaren som i de flesta fall inte har annan förmögenhet än sitt pensionskapital är en fri flytträtt i sin yttersta konsekvens en demokratifråga. Den fria flytträtten ligger väl i linje med linje om att människor ska ges ökad självbestämmanderätt över sina liv och sina tillgångar. Konsekvenser av att inte införa en fri flytträtt kan bli stora intressekonflikter mellan konsumentnyttan och affärsverksamheter som tillåts sätta sina egna spelregler, vilket i sin tur ger konkurrensfördelar.
mot · GZ02Fi278 · 2011-10-03 00:00:00 — Människors säkerhet och upphandlingsregler tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en säkerhetsventil i lagen om offentlig upphandling. Lagen om offentlig upphandling reglerar förfarandet när offentliga aktörer handlar varor och tjänster på marknaden. Lagens syfte är att förhindra konkurrenssnedvridning och att upphandlingar genomförs godtyckligt, och det är naturligtvis bra. I det stora hela det för en god hushållning med offentliga medel samt försvårar korruption. Men lagens tillämpning har också negativa verkningar genom att stora projekt försenas och fördyras därför att lagens överklaganderegler utnyttjas regelmässigt. Det är i sig ett problem som måste lösas. I har man t.ex. förfarandet att en tänkt anbudsgivare måste reagera i domstol innan anbudstidens utgång om han anser att det finns brister i upphandlingsunderlaget. Med den metoden kan man sålla ut och behandla förfrågningsunderlagen innan upphandlingen är genomförd och vinner på så sätt en hel del tid och arbete. Allvarligast är dock de exempel vi sett där upphandlingar som är relaterade till människors hälsa och säkerhet förhindras av ett aktivt utnyttjande av överklagandemöjligheterna. Det mest upprörande är naturligtvis det faktum att upphandlingen av vaccin mot livmoderhalscancer fördröjts och flera åldersklasser unga kvinnor inte får det skydd de ska ha. Ett annat exempel är upphandlingen av skyddsvästar till vår personal i internationella missioner. Det är även om det finns brister i upphandlingsunderlagen helt orimligt att sådana åtgärder fördröjs så som skett. Vi menar att en upphandlande myndighet hos en domstol skulle ha möjlighet att få rätt att åsidosätta överklagandeproceduren om man kan visa att upphandlingen är viktig för människors hälsa och säkerhet och att tidsutdräkten riskerar att medföra mänskligt lidande. En sådan säkerhetsventil skulle inte på något sätt äventyra LOU:s verkan och syfte endast ge en möjlighet att låta sunt förnuft gå före överklaganderätten in absurdum.
mot · GZ02Fi280 · 2011-10-04 00:00:00 — Miljökrav vid offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det osäkra rättsläget vid upphandling av livsmedel och behovet av att inrätta ett expertråd som biträder förvaltningsrätten i dessa ärenden. Livsmedelskriterierna är många till antalet och flera krav är mycket drivande i miljö- och djurskyddshänseende. Detta eftersom upphandlande organisationer själva ska kunna välja de kriterier som motsvarar organisationens egen ambitionsnivå och efterfrågan är stor. Den senaste tidens rättsutveckling har lett till att svenska livsmedelsupphandlingar allt som oftast överprövas. Det är nu även djurskyddskrav som överprövas och möter såväl friande som fällande domar. Ett av de mer kända fallen är som fick godkänt av rätten när de efterfrågade produkter som uppfyller följande krav: Antibiotika endast när djuren är sjuka. Transporttid på max till slakt. Bedövning vid slakt. Äggen ska komma från höns som har värprede, sandbad och sittpinne. Hönsens näbbar får inte trimmas. Mjölken ska komma från kor som har vistats utomhus under betessäsong. Griskött ska komma från lösgående djur. Griskött ska komma från djur som har haft separat golvyta för vila och separat gödselyta. ska grisarna ha tillgång till strö. Grisarnas svansar får inte kuperas. Förvaltningsrätten godkände krav med motiveringen att den upphandlande myndigheten har rätt att själva bestämma vilka krav de vill ställa på de varor de köper in. Den bedömde vidare att det är fullt möjligt att ställa krav som går längre än EU:s minimidirektiv och att leverantörsförsäkran och skriftliga redogörelser uppfyller det gemenskapsrättsliga kontrollkravet. Ett annat känt fall är kommun som efterfrågar produkter som uppfyller följande krav: Antibiotika endast när djuren är sjuka. Transporttid på max till slakt. Bedövning vid slakt. Förvaltningsrätten dömde ut krav och kommunen väntar nu på prövningstillstånd i Kammarrätten i . Det osäkra rättsläget lägger hinder i vägen för kommuner som önskar ställa krav på djurskydd, hälsa och miljö i enlighet med kriterier. Många avvaktar med att tillämpa dessa, trots att respektive kommunfullmäktigeförsamlingar i sin upphandlingspolicy beslutat att låta dessa vara vägledande. är en sådan kommun. Jag vill med denna motion göra regeringen uppmärksam på behovet av att endera förtydliga lagstiftningen eller tillsätta ett expertråd som har till uppgift att biträda förvaltningsrätterna och ge dem ett stöd att klargöra förhållanden och tolka EU-kriterierna i den del som berör miljö- och djurskyddskrav vid offentlig upphandling av livsmedel.
mot · GZ02Fi281 · 2011-10-04 00:00:00 — Svenska djuromsorgskrav vid offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagen om offentlig upphandling för att möjliggöra krav på svenska produktionsregelverk vid upphandling av livsmedel. ställer höga krav på djuruppfödare, vilket är bra eftersom det bidrar till god djuromsorg, kvalitet och livsmedelssäkerhet. Men det snedvrider också konkurrensen gentemot utländska uppfödare genom att svenska produkter blir dyrare. Inte heller det offentliga kan upphandla svenskt. I stat, kommun och landsting ställs inte krav på att leverantörerna ska leva upp till den svenska djurskyddslagstiftningen. Svenska leverantörer har därmed sämre konkurrensvillkor när det offentliga upphandlar; förlorar till exempel kommunen möjligheten att erbjuda svenskproducerad mat till skolor, äldreboenden etcetera, som kommunens tillsyn kräver att uppfödare i kommunen följer svensk lagstiftning. Det borde vara en självklarhet att stat, kommun och landsting eller region följer den svenska lagstiftningen när de upphandlar varor och tjänster. Men enligt ansvarig för upphandlingen får till exempel riksdagsrestaurangen inte ställa långtgående krav som diskriminerar vissa leverantörer inom EU, till exempel att äggen ska vara svenska, eftersom lagen om offentlig upphandling inte tillåter det. Det är en uppfattning som stöds av sakkunniga på Kommuner och Landsting samt . Liknande problematik har kommuner och landsting när de upphandlar ägg till serviceboenden, skolor, dagisverksamhet med mera. Kommunens bönder ska följa svensk djurskyddslag, men kommunen behöver inte upphandla enligt svensk lagstiftning. Exempelvis upphandlade jämtländska kommuner och tvingades köpa in de billigare finska äggen, eftersom de inte kunde ställa krav på att livsmedel ska ha framställts enligt svensk lag. Lagstiftningen och reglerna för den offentliga upphandlingen borde ses över så att innebörd och formuleringar i lagen om offentlig upphandling möjliggör för stat, offentliga myndigheter, kommuner och landsting att ställa krav på att de livsmedel som de upphandlar har följt de riktlinjer och regler som svenska jordbrukare följer för att försäkra sig om en god kvalitet och bra djuromsorg. Efterfrågan på närproducerat med lokal förädling har ökat , vilket gjort att utbudet växer . Med fler kvalitativa råvaror finns fler som skulle kunna delta i offentliga upphandlingar. har på alliansregeringens uppdrag påbörjat ett arbete om kriterier. Positivt, men det är bara en början.
mot · GZ02Fi283 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flytträtt för pensionsförsäkringar. Det egna pensionssparandet i form av en tjänstepension eller privat är för de flesta det viktigaste sparandet man har. Utfallet av pensionssparandet avgör i stor utsträckning välståndet på äldre dar och beslutet om hur pensionspengarna ska placeras är bland de viktigaste ekonomiska beslut människor fattar. Trots pensionssparandets betydelse har pensionsområdet historiskt haft ett förhållandevis svagt konsumentskydd, där sparare kunnat låsas in i sparformer med höga avgifter för förvaltning och utan möjlighet att byta förvaltare. Genom införandet av flytträtt för nytt pensionssparande 2007 har situationen förbättrats för många sparare. Detta är emellertid inte tillräckligt. Den stora merparten av pensionssparandet är fortfarande inlåst i äldre pensionsförsäkringar. Vidare gäller inte lagstadgad flytträtt för kollektivavtal och det är för många fortfarande en kostsam historia att flytta sitt sparande. En fungerande flytträtt måste bygga på tre tydliga utgångspunkter: 1 En allmän flytträtt som också gäller äldre sparande retroaktivt Trots åtskilliga politiska signaler har frivillighet inte fungerat. Därför måste nu flytträtten genomföras i lag. 2 Rimliga avgifter för att flytta sparandet förekommer såväl höga fasta avgifter, vilket försvårar för spararna att konsolidera sitt sparande, som höga procentuella avgifter, vilket leder till absurda avgifter för att flytta ett större belopp. I vårt grannland har avgiften för privatpersoners flytt helt slopats, vilket självfallet borde vara möjligt även i . 3 En flytträtt som omfattar också kollektivavtalade pensioner är villkoren för tjänstepensionerna helt en fråga för parterna, vilket t.ex. innebär att privata tjänstemän åläggs att placera hälften av pensionspremierna i en traditionell livförsäkring och att offentliganställda som inte gjort något val inte har möjlighet att flytta dessa pengar från icke-valsalternativen Kåpan och KPA. Bristen på flytträtt innebär också att löntagarna förnekas möjligheten att välja andra förvaltare än de som parterna själva valt ut. I ett system där individen bär hela risken bör självfallet individen också ha frihet att själv välja hur pengarna ska placeras. I den fortsatta beredningen av flytträttsfrågan bör detta utgöra utgångspunkten för ett konkret förslag om en allmän flytträtt för allt pensionssparande. Vi vill med denna motion göra uppmärksam på vad i motionen anförs angående flytträtt för pensionsförsäkringar.