mot · GZ02MJ407 · 2011-09-30 00:00:00 — bör ges i uppdrag att till sin årliga officiella statistik av växthusgasutsläpp i som rapporteras till även rapportera de konsumtionsbaserade utsläppen. Detta bör ge regeringen till känna. kommer att utarbeta en Färdplan för ett utan klimatutsläpp . Konsumtionsperspektivet på den svenska klimatpåverkan i detta arbete bör få en central betydelse. Detta bör ge regeringen till känna. 6.15Fri programvara för bättre klimat Användningen av fri programvara och öppna standarder skulle betyda mycket för omställningen till ett hållbart samhälle. Bland annat kan den typiska användningstiden för hårdvara bli längre, vilket skulle bidra till att minska problemet med elektronikskrot. Framförallt har det stor betydelse för takten i utvecklandet av den mjukvaruberoende miljötekniken, och möjligheterna att använda den fritt världen över. Precis som med forskning utvecklas programvara vanligtvis betydligt effektivare i fria och transparenta samarbetsformer. Programvara som tagits fram med skattemedel ska som grundregel alltid släppas fri. Vi vill att staten aktivt ska stödja fria programvaruprojekt som har särskild betydelse för klimatomställningen. Det är viktigt att så mycket som möjligt av den miljörelaterade programvaran kan användas fritt, i och i världen. Vi vill också utreda vilka slutsatser kan dra av föregångsexempel som t.ex. , som beslutat och genomfört en bred övergång till fri programvara och öppna standarder i det offentliga. Vi vill införa en svensk motsvarighet till nationella kompetenscenter för fri programvara. Det centret hjälper såväl den offentliga sektorn som företag och andra att gå över till fri programvara, bl.a. i syfte att spara pengar och öka konkurrensen i mjukvarubranschen. Med hänvisning till motion 2011/12:N414 Innovationer menar vi också att den allmänna kompetensen på IT-området måste öka. En del av detta är en ökad kompetens för enskilda genom ett framtida Kompetenscenter. Till en början budgeterar vi till centrets verksamhet. anslår vi till centret för att ge möjligheter att lägga beställningar på fri programvara inom nyckelområden och belöna projekt som varit till särskild nytta i svensk ekonomi. Mer om förslag inom it-sektorn och trafiksnål samhällsplanering presenteras i vår UO-motion 2011/12:N366, i motion 2011/12:N245 Fri programvara och i motion 2011/12:T419 Trafiksnål samhällsplanering. 6.16Könsuppdelad statistik och analyser om klimatpåverkan Vi behöver uppmärksamma hur män får en oproportionerligt stor andel av samhälleliga resurser. Utredningar och indikatorer som inte belyser könsspecifika skillnader bör ifrågasättas. Det måste tas fram mer könsuppdelad statistik och analys av vad som påverkar klimatet mest, t.ex. i form av index, som baseras på en könsanalys, bl.a. genom uppdrag till SCB. Kunskapen på området och hur ojämlikheter och bristande hållbarhet kan åtgärdas måste också fördjupas. Mer resurser till forskning och utredning inom detta område måste tillföras . För detta ändamål anslår vi 25 miljoner i ökat anslag. Detta ska ge regeringen till känna. Koldioxidransonering innebär att ett tak sätts upp för utsläpp av koldioxid och att utsläppen fördelas lika inom befolkningen genom ransoner. Ett antal olika modeller för detta har utvecklats i . Förutom att ett tak sätts för utsläppen kan många andra fördelar finnas. Vi vet att höginkomsttagare, och män generellt, orsakar högre utsläpp av växthusgaser än låginkomsttagare och kvinnor. I motsats till dagens förhållande skulle ett ransoneringssystem innebära att höginkomsttagare måste betala till låginkomsttagare om de vill göra större utsläpp än de tilldelats. menar att det är för tidigt att fastställa att koldioxidransonering skulle vara ett effektivt sätt att hejda klimathotet. Förutom kostnadsberäkningar för att införa ransonering behövs underlag för bland annat hur det påverkar andra styrmedel och de offentliga investeringarna för att minska utsläppen av koldioxid. En utredning bör tillsättas för att belysa effekterna av att införa koldioxidransonering i . Detta bör ge regeringen till känna. 6.18Förenkla möjligheter till klimatvänlig lokal upphandling av varor Miljöanpassad offentlig upphandling är ett kraftfullt verktyg för att uppnå en långsiktigt hållbar konsumtion och produktion. Oavsett produkt bör livscykelperspektiv (från råvara till utfasning) ingå för att bedöma total miljö- och klimatpåverkan. För många livsmedel är produktionssättet avgörande för miljö- och klimatpåverkan och inte transportavstånd. Men om produktionssättet är lika kan transportavståndet vara avgörande ur miljö- och klimat hänseende. För att i dessa fall möjliggöra för kommunerna att i ökad utsträckning kunna göra lokala upphandlingar av närproducerade varor behövs ett förenklat regelverk i den offentliga upphandlingen genom utredning av nödvändiga förändringar i , lagen om offentlig upphandling. Detta bör ge regeringen till känna. Den offentliga upphandlingen styrs också av . Den bör verka för att kring offentlig upphandling förenklas så att miljö- och klimateffekter kan få större genomslag. Detta bör ge regeringen till känna.