mot · GZ02Fö238 · 2011-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Det övergripande syftet med de grönas försvarspolitik är att skapa en säkrare värld. I enlighet med principer har ett ansvar för att främja internationell fred och säkerhet. anser att ska förbli militärt alliansfritt. främjar inte världsfreden genom att söka medlemskap i . anser att säkerhet måste ses i ett bredare perspektiv än enbart som ett eventuellt militärt hot mot vårt land. De hot som och våra grannländer står inför är svåra att förutsäga, och de är gränslösa och komplexa till sin natur. De behöver i första hand inte vara av militär natur utan kan handla om miljö- och klimatkatastrofer i olika former, grov brottslighet och terrorism. Hoten kan också vara it-relaterade i form av cyberattacker. anser att måste stå bättre rustat för den typen av hotbilder. Att möta dessa icke-militära hot kräver i många fall ökade insatser från samhällets sida. Insatser som i många fall kommer att kosta mycket pengar. Men det står för oss helt klart att det inte är det militära försvaret som ska tackla dessa icke-militära hot. Det ska andra myndigheter göra. Nödvändigheten att ta sig an dessa hot understryker vikten av att omfördela kostnader från Försvarsmakten till andra sektorer för att möta de reella hoten mot vårt samhälle samt att investera i förebyggande åtgärder och sårbarhetsreducerande verksamhet, både i och i omvärlden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förslag till investeringsplan för Försvarsmakten under anslaget 1:3. avslår regeringens förslag till bemyndigande på ramanslag 1:3. avslår regeringens förslag till bemyndigande gällande investeringsplan för anslaget 1:3. begär att regeringen omgående återkommer med ny materielredovisning för anslag 1:3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bemyndigande om ekonomiska åtaganden för anslag 1:4. avslår regeringens förslag till bemyndigande på ramanslag 1:4. begär att regeringen omgående återkommer med ny redovisning om bemyndigande om ekonomiska åtaganden för anslag 1:4. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen inte får fatta något beslut rörande utveckling, uppgradering eller anskaffning av JAS 39 utan föregående riksdagsbehandling. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt uppställning: Anskaffning av materiel och anläggningar Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar Internationella materielsamarbeten, industrifrågor m.m. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Arbete med cyberhot och IT-säkerhet 2.1Vidga synen på försvarspolitiken har den säkerhetspolitiska situationen förändrats radikalt i vår omvärld. Den hotbild som finns är inte i första hand av militär natur. Men trots att det inte föreligger något invasionshot mot svenskt territorium syftande till ockupation av hela eller delar av vårt land är försvaret fortfarande i sin huvudsakliga struktur utformat för ett sådant hot. Vi menar att beredskapen för att möta andra icke-militära hot måste förbättras. har konsekvent drivit linjen i försvarsutskottet och i försvarsberedning om en vidgad hotbild. De hot som det svenska samhället står inför kan inte mötas med militära medel utan måste motverkas på en lång rad andra sätt. Försvarsmakten står inför en rad stora utmaningar, både organisatoriska såväl som framtida säkerhetspolitiska utmaningar. Risken för skenande ekonomiska kostnader för både personalförsörjningen och materiel är stora. Vi noterar att regeringens underlag till är undermåligt och det finns stora risker att soldatlönerna framöver tränger ut materielbudgeten. har fått väldigt lite information om ekonomin för det nya personalförsörjningssystemet. Regeringen hänvisar till en kommande proposition, men det hade varit önskvärt om informationen hade varit tillgänglig för i och med presentationen av budgetpropositionen. 2.1.1Förbandsverksamhet och beredskap 1:1 omprioriterar 2012 och de kommande två åren. Av dessa miljoner vill att Högkvarteret, som är alldeles för överdimensionerat, ska spara . vill vi överföra medel, , de kommande tre åren på de nationella skyddsstyrkorna, som är underfinansierade med tanke på deras numerär och viktiga samhällsskyddande uppgifter. anser att det militära försvaret ska dimensioneras utifrån operativa behov och en realistisk hotbildsanalys. För överskådlig tid är dessa operativa behov deltagande i internationella krishanteringsuppgifter. anser att det är av vikt att ökar sin ambition att delta i fredsfrämjande verksamhet i FN:s regi. Aldrig någonsin har antalet svenska soldater, militärobservatörer och poliser i FN-tjänst varit så lågt som . prioriterar internationella insatser och ökar anslaget 1:2 med , och 2014. 2.1.3Anskaffning av materiel och anläggningar 1:3 anser att utgifterna för materielförsörjningen kan reduceras mer än vad regeringen aviserat. omprioriterar därför samt vardera för . Gällande framtida uppgradering och anskaffning av JAS 39 E/F har regeringen inte redovisat de ekonomiska konsekvenserna för och återfinns inte heller i Försvarsmaktens materielplan. Regeringen vältrar därmed över ansvaret för att finansiera JAS E/F på kommande riksdagar och skattebetalare. avslår bemyndigandet på investeringsplan gällande JAS 39 E/F, eftersom vi anser att innebörden av bemyndigandet strider mot regeringens egna materielförsörjningsstrategi. Vidare avslår vi beställningsbemyndigandet för anslaget 1:3 på med hänvisning till att materielredovisningen inte uppfyller de krav som utskottet enigt har begärt. Regering bör återkomma till med ny redovisning av beställningsbemyndigandet. 2.1.4Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar 1:4 Även på 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. ser vi problem med regeringens redovisning. vill spara respektive 2013. drar vi ner anslagsbeloppet med . 2.1.5Forskning och teknikutveckling 1:5 Vi föreslår att anslaget minskas med samt 2013. FRA fyller en viktig funktion i försvaret och tillvaratagandet av säkerhetspolitiska intressen. Det är därför förståeligt att viss teknikutveckling måste ske. är för ändamålet berett att avsätta , vilket är en minskning i förhållande till regeringen med . minskar det med 66 respektive . Vi anser att är en rimlig årlig uppräkning. 2.1.7Internationella materielsamarbeten, industrifrågor och exportstöd 1:11 Anslaget används bland annat för tillhandahållande av resurser inom teknik- och materielförsörjning för stöd till regeringen. Frågor som industrifrågor och exportstöd hör snarare hemma inom andra utgiftsområden. sparar på detta anslag de kommande tre åren. är av princip emot exportstöd till företag som tillverkar krigsmateriel och vill inte se att denna verksamhet ytterligare subventioneras av skattemedel. vill därför avveckla . tilldelar ökade resurser till dess operativa verksamhet, de kommande tre åren. Vi anser att utför många prioriterade uppgifter, t.ex. deras ständiga beredskap för sjöräddning och förebyggande arbete mot miljöbrott och sanering vid utsläpp samt kontroll av fiskeförbud. Dessutom deltar i internationella insatser med sina spaningsflyg. 2.1.10Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor 2:2 Anslaget används för att finansiera ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. accepterar regeringens neddragning på anslaget 2:2. I stora satsning på icke-militära hot föreslår vi att förs över från UO6 till UO20 till klimatanpassningsåtgärder. Totalt blir det fördelat (350, 350 respektive 300) Vi kallar denna satsning för klimatanpassningsmiljarden. Syftet med klimatanpassningsmiljarden är att den ska administreras av länsstyrelserna där kommuner kan ansöka om bidrag för klimatanpassning, exempelvis åtgärder mot extrema väderhändelser som översvämningar och långsiktiga klimatförändringar. Vi vill också ge i uppdrag att ta fram en nationell klimatanpassningsstrategi med tydliga och uppföljningsbara mål och årtal som respektive sektor kan jobba mot. 2.1.11Myndigheten för samhällsskydd och beredskap 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap fyller en viktig funktion i samhället. Bland annat ansvarar MSB för frågor om skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar. Vi tillför myndigheten 40, 50 och 60 miljoner de kommande tre åren, varav 10 miljoner återförs till Civilförsvaret som fått se sina anslag kraftigt nedskurna . De övriga pengarna ska gå till åtgärder för att hantera cyberhot och it-säkerhet. MSB kan samordna och fördela anslag till lämpliga myndigheter. 2.2Överföring till utgiftsområde 5 Reformeringen av försvaret måste fortsätta och anpassas efter de hotbilder som finns. Därför vill minska försvarets anslag och omfördela resurserna så att de på ett bättre sätt används till att stärka säkerheten i samhället. Regeringen har skurit ner på anslaget till den så kallade fredsmiljonen, som administreras av . är en mycket stor exportör av vapen och neddragningen av fredsmiljonen sker som den borgerliga regeringen dessutom har skapat en särskild myndighet för att sälja ännu mer. Det sänder helt fel signaler. Ur fonden fredsmiljonen kan organisationer som arbetar med fredsfrämjande, nedrustning etc. söka medel. vill därför öka medlen till fredsmiljonen. () drabbades av en besparing på . fick institutet ett uppdrag att söka externa finansiärer. Fredsforskning är mycket prioriterat och menar att det är angeläget att fredsforskningen har en stabil finansiering och inte hänvisas till att arbeta i projektform. Vi återför därför i årets budget och lika mycket de kommande två åren. 2.2.3UO5 Östersjösamarbetet och den nordiska dimensionen 1:11 Den nordiska dimensionen och Östersjösamarbetet är två fundament för vår säkerhet. Det ekonomiska samarbetet och varuflödet förväntas i närtid öka betydligt i vårt område och sjötransportsystemet kommer att öka i motsvarande grad. Oljetransporterna beräknas uppta en betydande del av transporterna. av jordens handelsflöden går via sjöfart och binder samman länderna. Den strategiskt viktigaste faktorn när det gäller beroenden finns inom energiområdet. EU:s program om motorvägar till sjöss kan vara en del av säkerheten för det ökade sjötransportsystemet i . Men vi bör ta initiativ till att det byggs upp en oljeskyddsberedskap i anslutning till de planerade rutterna för oljetrafiken och detta bör ske i samverkan med övriga strandstater. Vi vill därför anslå för samverkan kring . och får en allt större strategisk betydelse, ur både säkerhetssynpunkt, handelssynpunkt och miljöskyddssynpunkt. I takt med att isarna smälter öppnar sig både nya möjligheter och hot. Det är viktigt att vi står rustade att möta dessa utmaningar och att vi också är beredda att prioritera samarbetet allra högst i norr. förstärker därför de anslag som specifikt går till detta område med .