ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Sk328 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa individuella kompetenskonton. Det livslånga lärandet är viktigt. Utbildning och bildning ger människor möjlighet att växa och sadla om. finns ingen systematiskt fungerande finansiering för dem som under arbetslivets gång har behov av att förnya sina kunskaper. Individuella kompetenskonton bör utvecklas i syfte att möjliggöra kompetensutveckling men även för att man ska kunna byta bana senare i livet. Privat sparande ger trygghet och makt åt enskilda att avgöra sina livsval. Arbetslivet förändras liksom behovet av kompetens. Samhället, arbetsgivare och andra ställer allt högre krav på kunskap och utbildning. Kunskap är en tillgång, vilket också är en viktig aspekt för som nation. Därför behövs individuella kompetenskonton. Kvinnor har svårare att göra karriär trots att de vill det i lika stor utsträckning som män. Får män fler möjligheter att utvecklas i jobbet än kvinnor? Inom den kvinnodominerade offentliga sektorn finns andra utmaningar där lönerna är låga och karriärmöjligheterna begränsade. har länge arbetat aktivt för ett system med individuellt kompetenssparande, och skapades också en riksdagsmajoritet för att ett sådant system skulle införas. Under en följd av år fonderades medel för detta i ett konto på Riksgälden. Den förra socialdemokratiska regeringen frångick dock beslutet och använde pengarna för andra ändamål. Det är dags att föra upp frågan om kompetenssparande på nytt. Det livslånga lärandet behöver underlättas. Systemet ska ge möjlighet för den enskilde och för arbetsgivaren att bidra med medel som senare kan användas för att bekosta framför allt studier. Medel som tas ut för studier ska inte beskattas. Det bör finnas ett tak för hur mycket medel som får tas ut för kompetensutveckling och det kan göras. Alla de pengar som sparats men som inte använts för kompetensutveckling under arbetslivet ska kunna tas ut som pension.
mot · GZ02Sk329 · 2011-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att med hänsyn till bl.a. jobbkrisen utvidga ROT-avdraget till att omfatta även kulturbyggnader och viss offentlig verksamhet, exempelvis skollokaler. De olika formerna av ROT-stöd inom byggsektorn har varit bra för sysselsättningen. Med dagens regler är det enbart fysiska personer som kan få stöd. Vi vill att detta ska utvidgas så att det även kan gälla företag och offentlig verksamhet något som är viktigt för att ge svensk arbetsmarknad en ytterligare rejäl skjuts uppåt. Byggsektorn är en oerhört konjunkturkänslig bransch där det är vanligt med tvära kast. vet vi erfarenhetsmässigt vilken betydelse sektorn har för att överbrygga svängningar i ekonomin. Om produktionen hålls uppe betyder det att leverantörer och andra näringsidkare kan upprätthålla verksamheten. När konjunkturen viker är det ekonomiskt fördelaktigt att starta olika objekt. Det handlar både om bygg- och anläggningsobjekt. Offensiva satsningar är nödvändiga i den situation vi lever i. ROT-stöd innebär både intäkter och minskade kostnader. Om byggnationen ökar innebär det mer moms till staten genom att skatteintäkter och arbetsgivaravgifter ökar. Och nödvändiga ombyggnader, renoveringar och tillbyggnader kommer till stånd. Socialdemokraterna i och i har tillsammans genomfört den så kallade byggaktionen. En inventering har gjorts för att ta fram lämpliga objekt som kan startas. Inom ROT-området är det dessutom inte särskilt omfattande projektering, vilket betyder att projekten kan startas snabbt. Inventeringen har resulterat i renoveringsprojekt för mellan 390 och 480 årsarbetstillfällen. Av erfarenhet vet vi att en byggnadsarbetare sysselsätter ytterligare cirka tre arbetare i den så kallade kedjan. Det skulle betyda totalt mellan 2 850 och 4 300 årsarbetstillfällen i länet. Siffrorna är inte exakta på något sätt det kan vara både fler och färre. Men det visar ändå tydligt att ett mer omfattande ROT-stöd skulle ge väldigt många arbeten, och det som vår miljö förbättras. Givetvis är det en budgetfråga hur stora summor som kan avsättas för ROT-avdrag. Vi har från socialdemokratiskt håll föreslagit en utvidgad som också omfattar hyres- och flerfamiljshus. Det har också förts fram idéer om en kultur-ROT för kulturhistoriskt värdefulla byggnader. I slitna miljonprogramsområden finns inte sällan också slitna skolor. Det är rimligt att lyfta fram dessa i samband med att man genomför underhåll av själva bostadsområdena. Stora energibesparingar skulle då sannolikt också göras. Det är hög tid för regeringen att se över möjligheterna till ett ROT-avdrag som även omfattar kulturbyggnader och viss offentlig verksamhet, exempelvis skollokaler.
mot · GZ02Sk334 · 2011-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta ridsport ingå i friskvård. Arbetsgivaren kan erbjuda sin personal motionsaktiviteter av enklare slag och mindre värde vid motionsanläggningar som ligger skilt från arbetsplatsen. Arbetsgivaren kan ersätta en anställds utlägg vare sig det avser årskort, klippkort eller enkelbiljetter utan att skattefriheten påverkas, under förutsättning att betalningen avser förmåner som uppfyller kriterierna för skattefria motions- eller friskvårdsaktiviteter. Hit hör inte ridning, eftersom det klassas som en lyxsport. Ridning engagerar mer än 500 000 aktiva personer i och bidrar till en ökad hälsa både fysiskt och mentalt. Dessutom har ridsporten här en unik folklig förankring, och är näst efter fotbollen den största ungdomsidrotten. Den är också den största idrotten bland funktionshindrade. När man rider tränar man hela kroppen, som man berikas med närkontakt med både djur och natur. Olika kategorier som kondition, muskelstyrka, balans och koordination är alla med och bidrar till ökad hälsa i kroppen vid ridning. Ridsporten erbjuder både vardagsmotion och hård fysisk träning, allt beroende på förutsättningarna. Man lär sig bemästra svårigheter och att utmana egna gränser, som både ledarrollen och närkontakten med djur och andra människor stärks. Jag menar att vi bör tillvarata ridningens goda effekter på hälsan. Olika former av friskvård har blivit ett allt viktigare inslag i vardagslivet. Det är positivt och bidrar till att vi håller oss friska längre, orkar mer och mår bättre. Hit borde alltså även ridsporten räknas. Hästsporten är viktig för hela samhället och säkerställer en frisk och sund befolkning som kan finnas tillgänglig på arbetsmarknaden . Därför borde regeringen överväga att låta avdragsrätten även omfatta denna sport.
mot · GZ02Sk335 · 2011-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om golf som friskvård. En arbetsgivare kan erbjuda sina anställda friskvårdsbidrag. Bidraget är skattefritt för den anställde och avdragsgillt för arbetsgivaren. Friskvårdsavdrag får göras för alla möjliga typer av aktiviteter, t.ex. fotboll, tennis, innebandy, karate, gym, massage och aromterapi. Men fyra sporter anses vara för exklusiva och svårtillgängliga för att räknas som friskvård: golf, ridsport, segling och utförsåkning. Golf är en idrott som utövas av nästan 600 000 personer och klassas som en folksport, billig och lättillgänglig. Att golf ger de motionseffekter och den stressreducering som motionsbidraget eftersträvar råder ingen tvekan om. vet vi att en lågintensiv motion som golf är en av de absolut bästa motionsformerna: skaderisken är låg, alla kan utöva den och den har mycket hög positiv effekt på hälsan. Ändras tolkningen av lagen skulle det bli ett erkännande att golf är friskvård med klara nyttoeffekter. anses golf vara en för exklusiv idrott för att den ska vara berättigad till motionsavdraget. Man hittar ny golfutrustning för och man kan vara medlem för per dag och då ha möjlighet att spela hur mycket man vill nästan året runt. Det är en betydligt lägre kostnad än vad många gym-, bowling- och tennisutövare lägger ner på sina idrotter. Nuvarande skatteregler härstammar . har det tillkommit fler golfanläggningar. Golf är friskvård. Det är dessutom en idrott som kan utövas hela livet. Golfbanan är en självfinansierad idrottsplats i naturen, där över friskvård bedrivs . Det är dags att golfen äntligen bedöms som andra idrotter. Därför borde regeringen överväga att låta avdragsrätten omfatta även denna sport.
mot · GZ02Sk338 · 2011-09-29 00:00:00 — Ridning som skattefri friskvård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvidga friskvårdsavdraget till att även omfatta ridsport. Djur överlag har positiva effekter för hälsan. Ridsport är vardagsmotion och tävlingsidrott ger näring åt både kropp och själ. Ridterapi används som behandlingsform inom rehabilitering och habilitering vid en rad olika funktionsnedsättningar, som till exempel stroke, ryggmärgsskador, utvecklingsstörning och rygg/nackproblem Ridsporten är, näst efter fotbollen, största idrott och har ca 500 000 utövare. Hästens betydelse för miljön och för landsbygdsutvecklingen är stor, bland annat för att hålla ett öppet landskap och som komplement till lantbruket. Hästen betyder även mycket för svensk ekonomi. Det handlar om en näring som inte bara är viktig för många människor, utan som även har positiva effekter för samhället i form av sysselsättning och skatteintäkter. Listan på näringsverksamhet relaterad till hästar kan göras lång. Inackordering av hästar, turismföretag, ridskolor, trav- och galoppträning, uppfödning, utbildning och förmedling av hästar, foderföretag, företag som specialiserat sig på att bygga häststallar och hästtillbehör är några exempel från en växande sektor med många grenar. Ridning berikar även människors liv, vilket kan leda till bättre hälsa, rekreation, motion, rehabilitering och sociala nätverk. Att uppmuntra till ridning som friskvård är en investering i folkhälsa. Men ridsporten är en idrott som diskrimineras genom att inte klassas som avdragsgill friskvård. Varför ska inte en stor kvinnodominerande sport räknas som friskvård? Handboll och tennis innefattas i friskvårdsavdraget, men inte den näst största idrotten. Det är orimligt att ridsporten exkluderas från friskvårdsförmånerna. Skattefria friskvårdsförmåner syftar till att fler människor ska motionera och därmed bidrar de till en bättre hälsa. Redan i det antika användes ridning för att stärka kroppen och det känns som om vi borde ha kommit längre med att erkänna ridning som en avgörande idrott. Hästsporten är viktig för hela samhället och vi skulle spara både pengar och människors hälsa om friskvårdsavdraget även gällde för denna sport. Ridsport borde ha ingått i friskvårdsavdraget för länge sedan. Skattelagstiftningens diskriminering av ridning måste upphöra. Man bör därför överväga att utvidga friskvårdsavdraget till att även omfatta ridsport.
mot · GZ02Sk340 · 2011-09-26 00:00:00 — Synliggörande av arbetsgivaravgifterna och användningen av skattemedel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att synliggöra statliga arbetsgivares erlagda arbetsgivaravgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra redovisningen av användningen av skattemedel. Svenska arbetsgivare betalar en arbetsgivaravgift på av lönesumman på varje anställds lön. används andra skattesatser, exempelvis för anställda under 25 eller . Arbetsgivaravgiftens olika delar utgörs av av ålderspensionavgift, efterlevandepensionsavgift, sjukförsäkringsavgift, arbetsskadeavgift, föräldraförsäkringsavgift, arbetsmarknadsavgift samt av en allmän löneavgift. På vissa inkomstslag ersätts arbetsgivaravgiften av den särskilda löneskatten om . Detta gäller exempelvis för enskilda näringsidkares inkomster från passiv näringsverksamhet och för arbetsgivare som lämnar bidrag till vinstandelsstiftelser. Den särkskilda löneskatten debiteras också på avsättningar till avtalsbundna pensionsförmåner. När arbetsgivaravgiften diskuteras sker det ofta ur perspektivet att den är en belastning för företagen. Inte sällan är det svårt för den enskilda arbetstagaren att se sambandet mellan arbetsgivarens avgifter och den erbjudna samhällsservicen. För att bättre redovisa användningen av skattemedel och öka transperansen inom statlig förvaltning bör därför arbetsgivaravgiftens olika delar synliggöras för löntagare inom offentlig förvaltning. beslutade den dåvarande borgerliga regeringen att erlagda arbetsgivaravgifter skulle redovisas på lönebesked inom all offentliga sektor. Denna redovisning togs tyvärr bort av den efterföljande socialdemokratiska regeringen. Ett återinförande av den tidigare reformen är därför önskvärd. sker redovisning av arbetsgivaravgiften på inidividnivå på vissa arbetsplatser. Att utöka denna redovisning skulle inte innebära någon omfattande byråkratisering eller kostnad för arbetsgivaren då skattemyndigheten redan besitter denna information. För amerikanska medborgare finns möjligheten att direkt över nätet få en individuellt nedbruten sammanställning över exakt hur inbetald skatt används. Ett liknande system skulle med fördel kunna införas i . använder sig av e-legitimation över nätet; det vore därför både enkelt och önskvärt att över nätet tillhandahålla en nedbrytning av användningen av den totala skatten uppdelat i procent och kronor. En förbättrad redovisning av statens insamling och förbrukning av skattemedel skulle vara till stor nytta för den offentliga debatten.
mot · GZ02Sk345 · 2011-09-28 00:00:00 — Utdelningsbeskattning av gåvor från fåmansföretagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring i 42 kap. 14 § inkomstskattelagen (1999:1229) så att ett företags gåva till kvalificerat allmännyttiga ändamål som avses i 7 kap. 8 § inkomstskattelagen blir undantagen från utdelningsbeskattning hos företagets ägare. Det är glädjande att regeringen nu beslutat att införa en reform med avdragsrätt för gåvor till ideella hjälporganisationer och forskning. finns det i svensk lagstiftning en brist som tangerar denna reform och som bör rättas till. kan nämligen inte en fåmansföretagare låta sitt bolag ge en gåva till allmännyttigt ändamål utan att han personligen blir beskattad som om han hade fått en utdelning på gåvobeloppet. Detta strider emot den tidigare rimliga praxis hos domstolarna som innebar att ägaren av ett fåmansbolag inte skulle bli beskattad även om bolaget inte medgavs avdrag i sin deklaration för gåvan. Avdrag för bidrag till allmännyttiga ändamål medges ju i princip bara om det anses utgöra en omkostnad för intäkternas förvärvande för bolaget. slog Regeringsrätten (i mål nr 189-07) fast att ägaren av ett aktiebolag ska beskattas som om han fått utdelning från bolaget om hans aktiebolag utan ersättning donerar tillgångar till en nybildad stiftelse. Detta riskerar att leda till att bolag som tidigare gett gåvor exempelvis till organisationer som stöder behövande inte kan göra det utan att delägarna ska utdelningsbeskattas. Här handlar det alltså inte om att få göra avdrag för gåvan utan om att inte bli extra beskattad för den! Om bolagets ägare arbetar i bolaget ska sådan utdelning inte sällan beskattas som lön (inkomst av tjänst) enligt de så kallade 3:12-reglerna. Om ägaren redan har tagit ut en hög lön och har högsta marginalskatt kommer han att få betala ca 57 procents skatt för den gåva som har getts ur bolaget. Det har dock inte uppkommit någon skatteförmåga hos delägaren. Det är därför rimligt att sådan förtäckt utdelning inte ska leda till beskattning om den ges till ett allmännyttigt ändamål. En lagändring bör därför införas i 42 kap. 14 § inkomstskattelagen (1999:1229) som gör att ett företags gåva till kvalificerat allmännyttiga ändamål som avses i 7 kap. 8 § inkomstskattelagen blir undantagen från utdelningsbeskattning hos företagets ägare.
mot · GZ02Sk349 · 2011-09-23 00:00:00 — Retroaktiv ränta på uppskjuten reavinstskatt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om retroaktiv ränta på uppskjuten reavinstskatt. När de borgerliga partierna 2006 gick till val på avskaffad fastighetsskatt ingick en hel del i paketet som medborgarna blev varse först efter valet. Först och främst så avskaffades inte skatten, den ändrade bara namn till fastighetsavgift och höjdes för det stora flertalet. Bara för de högst taxerade villorna sänktes den. Vidare så höjdes reavinstskatten och en extra skatt på uppskjuten reavinstskatt infördes . Uppskovsskatten beräknas till av den uppskjutna reavinstskatten . Har man som exempel uppskov på 500 000, vilket inte är ovanligt i storstadsregionerna, betalar man extra . Det ska jämföras med högsta fastighetsavgiften: . Det innebär att många betalar lika mycket eller till och med mer (!) i uppskovsränta än i fastighetsavgift! Den nya skatten genomfördes retroaktivt, det vill säga så att även de som fått uppskjuten reavinstskatt drabbades. Retroaktiv lagstiftning är förbjuden i grundlag, därför kan man starkt ifrågasätta att avgiften även gäller bakåt i tiden. Till råga på allt innebär det här också dubbelbeskattning. skatten skjuts upp får regeringen nämligen in pengar utöver reavinstskatten i uppskovsränta, ju det dröjer, desto mer kostar det. Och förr eller senare kan regeringen kassera in den uppskjutna reavinstskatten. Vid skilsmässa, arbetslöshet, sjukdom, pension eller när barnen flyttat hemifrån. Dessa är händelser i människors liv som kan leda till byte från en stor dyr bostad till en mindre billigare, och då måste den uppskjutna reavinstskatten obönhörligen betalas. Även i de fall där man blir kvar i samma hus till sin död blir skatten tillämplig, den flyttas över som en skuld i dödsboet. Växande familj är en vanlig orsak att byta till en större och dyrare bostad. Möjligheten att få uppskjuten reavinstskatt vid försäljningen av den gamla bostaden gör att hela vinsten kan användas till att köpa den nya dyrare bostaden. Denna möjlighet får kalkylen att gå ihop även för dem som inte är höginkomsttagare, det uppmuntrar till familjebildning och ökar rörligheten på bostadsmarknaden. Allt detta är positivt! Men den retroaktiva skatt på den uppskjutna reavinstskatten som regeringen infört har slagit sönder kalkylen för många hushåll. När boendekostnaden beräknades i samband med bostadsaffären kunde dessa familjer inte veta att ytterligare en skatt skulle tillkomma utöver ränteutgifter, el, värme och alla andra utgifter kopplade till boendet. Särskilt betungande är uppskovsräntan med tanke på att både ränta, el- och värmekostnader också ökat . Den destruktiva uppskovsräntan har försämrat många vanliga familjers ekonomi, den uppmuntrar inte till familjebildning och rörlighet på bostadsmarknaden och den innebär dessutom retroaktiv lagstiftning och dubbelbeskattning. bör en översyn av uppskovsräntan på uppskjuten vinst övervägas.
mot · GZ02Sk351 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att skapa mer likvärdiga förutsättningar för den svenska idrotten jämfört med idrotten i övriga nordiska länder. Vi är många som är bekymrade över att svenska idrottsmän försvinner till våra granländer, framförallt till och . Spelarflykten har varit tydligast inom fotbollen och handbollen. Det är inte roligt att se när danska klubbar dammsuger marknaden på svenska spelare. Man kontrakterar även utländska spelare som har utvecklats i . De svenska klubbarna kan inte konkurrera på samma villkor. Problemet är att vi har stora skillnader i de ekonomiska förutsättningarna för klubbarna i de nordiska länderna. Exempelvis är artistskatten i , medan i medges en artistskatt . Detta är självklart enormt fördelaktigt för danska klubbar. De nordiska länderna utmärks av likartade välfärdssystem baserade på en generell och solidarisk beskattning. Jag anser att vi behöver se över och få ett mer gemensamt nordiskt regelverk för idrottsutövarnas beskattning. Detta skulle givetvis innebära mer likvärdiga förutsättningar för den svenska idrotten jämfört med idrotten i övriga nordiska länder.
mot · GZ02Sk352 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn och lagändring för att förbättra skrothandlarbranschens villkor. Ett omfattande bortfall av momsintäkter sker inom den oseriösa skrotbranschen. Bortfallet beräknas uppgå till ca 500 miljoner . Det är momsen som är de här oseriösa skrothandlarnas vinst. Den oseriösa stämpeln har branschen själv tjänat ihop till. Många av handlarna saknar helt bokföring, och flera har dömts för skattebrott och bokföringsbrott, sköntaxerats och fått näringsförbud. Kontanthanteringen är omfattande och även stöldgods hanteras av skrothandlarna. Särskilt stölder av koppar leder till branschen. Detta drabbar i hög grad landets tågresenärer och är en av orsakerna till de senaste årens många tågförseningar, menar . Men det finns lösningar nära tillhands för att komma åt fusket inom skrotbranschen. Skrothandlartillståndet, som avskaffades 1999 eftersom man ansåg att branschen var seriös, skulle till exempel kunna återinföras. På så sätt skulle man försvåra för handlare att ta över/starta upp oseriös och olaglig verksamhet. Ett annat sätt är omvänd skatteplikt för moms, utformad på liknande sätt som i byggbranschen, vilket också skulle vara ett effektivt sätt att stävja momsfusket. Även ett förbud mot kontanthantering eller maxbelopp för handel borde ses över. Det behövs en översyn och lagändring för att förbättra skrothandlarbranschens villkor så att fusket och den illojala konkurrensen från oseriösa skrothandlare försvinner.
mot · GZ02Sk353 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillfällig mantalsskrivning. Många av dem som arbetar inom turism- och besöksnäringen är säsongsanställda. Ofta innebär det att man bor kvartals- och halvårsvis i den kommun där man för tillfället arbetar. Den stora tillströmningen av turister till vissa orter och andra orter skapar ett stort antal arbetstillfällen och gör att bygden lever upp. Men det ställer också stora krav på olika former av service. Som värdkommun för turist- och besöksnäring bygger man i regel upp en infrastruktur med betydligt större kapacitet än vad som krävs för att klara den fastboende befolkningens behov. Detta skapar stora kostnader som de berörda kommunerna ställer krav på ett större ekonomiskt utbyte än vad som är fallet. Just den säsongsmässiga ökningen av arbetskraft borde ge en möjlighet till ökad skattekraft i de kommuner som är berörda. Därför bör man se över möjligheterna för tillfällig mantalsskrivning. Ett sådant system skulle bidra till att öka de aktuella kommunernas skatteintäkter. Det är ytterst rimligt att en kommun som skapar förutsättningar för utveckling också har möjlighet att tillgodogöra sig vinster i form av ökade skatteintäkter.
mot · GZ02Sk354 · 2011-09-22 00:00:00 — Villkoren för frivilliga samhällsarbetare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skattebestämmelser för frivilliga samhällsarbetare. Det finns en stor grupp i samhället som i det tysta gör en enormt viktig insats för en mycket liten ersättning. Det handlar om gode män, kontaktpersoner, stödfamiljer, förvaltare, övervakare olika slags sociala frivilligarbetare. Man har räknat ut att deras arbete motsvarar 10 000 årsarbeten. Skulle inte dessa personer vara beredda att ge av sin tid och sitt engagemang till medmänniskorna skulle samhället vara tvunget att göra dessa insatser. Det skulle naturligtvis innebära en betydande kostnad att behöva anställa 10 000 personer i stället för frivilligarbetarna. Frivilligarbetarna ställer inte upp för pengarnas skull. Bidraget de får täcker knappt, om alls, kostnaderna för telefon, bil, fika, bio eller andra liknande utgifter. De gör allt arbete för att de vet att de behövs och för att de ser vad det betyder för personer som de jobbar för. står frivilligorganisationer och alla deras anställda inför en orimlig situation. ska dessa ynka kronor som de får i bidrag beskattas hårdare då avdragsgränsen höjdes . För många innebär detta en så kännbar förlust att de inte kan fortsätta med sitt uppdrag. Kommunerna har fått allt svårare att rekrytera frivilligarbetare. Detta är ett allvarligt hot, eftersom vi behöver ha fler frivilligarbetare i samhället, inte färre. Första åtgärden måste då vara att förbättra villkoren för dessa personer som sparar stora belopp åt samhället.