ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02So530 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förhållandena kring assistansersättning till personer med funktionsnedsättning. Enligt nuvarande LSS-lagstiftning lyder assistansersättning till personer med funktionsnedsättning under dubbelt huvudmannaskap: och kommunen. ansvarar för dem som behöver och kommunen för dem som behöver mindre stöd. Detta innebär en rad gränsdragningar och bedömningar som upplevs vara godtyckliga till sin karaktär. Det vore därför lämpligt att som kom fram till att all assistansersättning löd under ett huvudmannaskap. bedömningar av vilka som behöver stöd och hur mycket stöd som behövs baseras helt och hållet på en handläggares bedömning som oftast i sin tur enbart har den egna personens uttalande, ett assistansföretags utlåtande eller en anhörigs utlåtande som grund. Det borde självklart vara en för uppdraget professionell person, till exempel en arbetsterapeut eller motsvarande, som lämnade sin bedömning av ärendet. När kommunen gör bedömningar köps oftast utredningar från kunnig personal men anser sig inte ha pengar till detta. Det är inte rimligt att personer utan kompetens om funktionsnedsättning ska avge en bedömning som i sin tur påverkar en enskild människas möjligheter i det vardagliga livet. Detta måste ändras. Sammantaget anser jag att assistansersättning ska vila under en huvudman och att underlag för bedömningar ska framtas av dem som för uppgiften har nödvändiga kunskaper.
mot · GZ02So531 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras för att förbättra samordningen av äldrevården. Det är positivt att regeringen tar äldres hälsa på allvar och att stora satsningar har gjorts i syfte att höja kvaliteten i äldreomsorgen. Äldre är de största konsumenterna inom vårdsektorn och många av dessa har också mer komplexa hälsoproblem dvs. det som man brukar kalla multisjuka. Äldre möts dock ofta av fragmenterad vård med flera vårdgivare inblandade, och en stor överförskrivning av läkemedel till äldre sker. Överförskrivning av läkemedel är en tydlig indikator på att det finns stora brister inom äldrevården. Forskning visar på att så mycket som en av tre akuta sjukhusinläggningar bland patienter beror på läkemedelsbiverkningar. Detta är naturligtvis ett stort slöseri med resurser. Framför allt är det en stor personlig förlust för de patienter som ibland förlorar flera friska år. I flera uppmärksammade fall har äldre blivit friska från en demens som egentligen var symtom på en övermedicinering. En fragmenterad vårdkedja av dessa mer komplexa hälsotillstånd är naturligtvis både kostsam och bringar onödigt lidande för patienten. En helhetssyn är nödvändig för att undvika såväl onödigt lidande som ett slöseri med resurser. En samordning av äldrevård skulle bidra till en mer sammanhållen vårdkedja och ett bättre omhändertagande av sjuka äldre. I denna vårdkedja bör också särskild geriatrisk kompetens och kunskap kunna förmedlas då symtom och läkemedelstolerans hos äldre skiljer sig från yngre vid vanliga sjukdomar. Enkla mediciner som ögondroppar för starr kan ge biverkningar som fall, förvirring och hallucinationer. En väl sammanhållen vårdkedja för äldre patienter är därför önskvärt. Av den anledningen är det viktigt att de reformer som genomförs utvärderas och följs upp. Den äldres bästa måste alltid stå i centrum och organisatoriska hinder skall aldrig stå i vägen för äldre människors välbefinnande. Det är även viktigt att vården och insatserna kvalitetssäkras och är likvärdiga över hela landet.
mot · GZ02So533 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insulinpumpar. Diabetes är en utbredd och allvarlig sjukdom. Med rätt hjälpmedel kan man hålla blodsockret stabilt och minimera besvären. Många har använt insulinpumpar och tidigare fått det utskrivet på recept. har många landsting ändrat så att dessa pumpar inte klassas som läkemedelsförmån, vilket har ökat kostnaderna rejält för de enskilda patienterna som har behov av denna behandlingsform. Insulinpumparna är en modern behandlingsmetod, som möjliggör ett aktivt liv för de flesta patienterna och minskar därmed risken för komplikationer. Med anledning av ovanstående bör regeringen överväga att göra en översyn av insulinpumpar för diabetiker.
mot · GZ02So537 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvalitetssäkring inom LSS. För att säkerställa kvalitet och rättssäkerhet för personer som har biståndsbeslut enligt LSS är det viktigt att det finns aktuella utredningar gjorda av berörda handläggare. De personer som har behov och beslut enligt LSS är en utsatt grupp som behöver ha ett gott skydd och flera aktörer som tar deras behov i beaktande. Som det ser ut är det endast verkställarna ute i kommunerna som beaktar dessa personers behov, vilket innebär att individen kan hamna i problematiska och mycket blottställda positioner. I de kommuner där det finns externa utförare är rättssäkerheten mycket starkare för dessa personer. Men när det är kommunen som både är beställare och utförare hamnar den kommunala nämnden i dubbla roller. Det beror på att myndighetsfunktionen och utförarverksamheten ofta ingår i samma nämnd. Med anledning av ovanstående bör en översyn göras för att se över möjligheterna att stärka den enskildas rättssäkerhet vid biståndsbeslut avseende LSS.
mot · GZ02So539 · 2011-10-03 00:00:00 — Gravt synskadade och LSS tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förtydligande i lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), så att det kan råda någon tvekan om att personer med grava synskador kan tillhöra lagens personkrets 3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ges i uppdrag att utfärda riktlinjer för hur ansökningar om ledsagarservice enligt LSS ska bedömas och för tillämpningen av insatsen. I har vi ratificerat FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. I artikel 19 Rätt att leva självständigt och att delta i samhället, poängteras särskilt att samhället på olika sätt ska ge det stöd som fordras för att motverka isolering och för att funktionshindrade självständigt ska ha samma valmöjligheter som andra och fullt ut vara delaktiga i samhället. Det är väl känt att personer med grava synskador har betydande svårigheter att orientera sig på främmande plaser. För att de ska kunna leva på samma villkor som oss andra, fordras hjälpinsatser i form av ledsagning. Bristen på ledsagare får konsekvenser på många områden, som t.ex. att kunna besöka olika butiker för inköp av varor av olika slag, sköta post- och bankärenden eller bara ta en daglig promenad. Sådant som är självklart för oss andra är många gravt synskadade personer utestängda från. Föräldrar med grava synskador har dessutom mer specifika behov av ledsagning för att kunna ta ett helt normalt föräldraansvar. Det rör sig om att vara ute med små barn som behöver tillsyn, men det rör sig också om att vara tillsammans med barnen i deras aktiviteter. kartlade , på regeringens uppdrag, kommunernas tillämpning av ledsagarservicen inom ramen för bl.a. LSS. Kartläggningen visar att av alla LSS-insatser utgörs av ledsagarservice, kanske ett resultat av att det bara är var fjärde kommun som bedriver uppsökande verksamhet. Endast 4 av 10 kommuner har politiskt antagna riktlinjer för LSS-ledsagning, vilket har resulterat i stora skillnader i bedömningarna av ansökningar. menar att man måste sträva efter mer enhetliga bedömningar. Därför behövs ett förtydligande i lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), så att det kan råda någon tvekan om att personer med grava synskador kan tillhöra lagens personkrets 3 samt ett uppdrag till att utfärda riktlinjer för bedömning av ansökningar om ledsagarservice enligt LSS och tillämpning av insatsen.
mot · GZ02So540 · 2011-10-04 00:00:00 — Egenvårdsprogram för personer med kroniska sjukdomar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i samverkan med sjukvårdens huvudmän inleda ett arbete med att stimulera och öka förekomsten av egenvårdsutbildningar för patienter med kroniska sjukdomar. En kronisk sjukdom är en långvarig eller livslång sjukdom, ofta med ett långsamt förlopp. Sjukdomen kan kontrolleras men inte botas. Att drabbas eller leva med en kronisk, livslång sjukdom innebär en stor omställning för personens liv och livskvalitet likväl som för familj och omgivning. Trots sin sjukdom kan ändå många personer med långvariga sjukdomar i hälsoundersökningar själv skatta sin hälsa som god. Sannolikt därför att de har lärt sig att bemästra sin sjukdom, kontrollera sina besvär och skaffat sig förmågan att leva ett så gott liv som möjligt. Olika patientskolor, patientutbildningar och egenvårdsprogram är exempel på bra insatser som kan ge sådana kunskaper men tyvärr är de inte särskilt vanligt förekommande inom svensk hälso- och sjukvård. På i har man forskat kring egenvårdsprogram vid kronisk sjukdom. Ett av programmen innebär att ett antal personer med varierande kroniska sjukdomar deltar i en gemensam gruppverksamhet två och . Två gruppledare arbetar sedan med strategier för att öka personernas eller patienternas tillit till den egna förmågan, skapa nytolkning av symtom, ge förebilder och social påverkan. Programmet har gett säkerställda resultat vad gäller förbättringar av självskattad hälsa, funktionsnedsättning, sociala kontakter och aktiviteter, energi och trötthet samt minskad oro för hälsosituationen. Utöver detta har det inneburit en lägre vårdkonsumtion. I har man tagit fram en dansk version av detta program inom sjukvården. I den norska sjukvården ingår egenvårdsutbildning vid kronisk sjukdom i lagstiftningen och det finns en pedagogisk samarbetsmodell, laerande och mestring, mellan sjukvårdspersonal, handikapporganisationer och erfarna brukare, ett nationellt kompetenscenter och 37 centrum för patientutbildningar över landet. I hälso- och sjukvårdsrapporter bedöms patientutbildningar och egenvårdsprogram bli centrala och helt nödvändiga element i framtidens sjukvård. Därför bör ett arbete inledas för att stimulera och öka förekomsten av evidensbaserade egenvårdsprogram inom svensk hälso- och sjukvård.
mot · GZ02So542 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska klyftorna bland barn. Klyftorna har ökat mellan barn i , mellan rikare och fattigare barnhushåll, mellan barn med sammanboende och barn med ensamstående föräldrar, mellan kommuner samt mellan storstädernas kommundelar. Även de relativa skillnaderna mellan barn med svensk respektive utländsk bakgrund har ökat. 220 000 barn lever i fattigdom. fortsätter besparingarna på lärare, förskollärare, kuratorer, psykologer, barnskötare, fritidsledare osv. Alla barn har rätt att växa upp i trygghet, såväl ekonomisk som emotionell. Alla borde få möjlighet till en bra sommar med aktiviteter och möjlighet att resa bort. Den möjligheten har inte alla barn . Samhället måste därför kompensera de barn vars familjer, av ekonomiska eller andra skäl, inte räcker till. Därför behövs förskoleplatser och fritidshemsplatser till arbetslösas barn, det behövs läxläsningshjälp, det behövs ett rikt föreningsliv och det behövs stopp för oskäliga avgifter i skolan. Men barns bristande ekonomi hänger ofta samman med ofärd inom en rad andra områden, t.ex. hälsa, sociala relationer, boende, skola, säkerhet och trygghet. Barn i ekonomiskt utsatta familjer lever i ett utanförskap. De har inte råd att vara med i föreningar. De har inte cyklar och skridskor eller annan fritidsutrustning. De kan inte dela upplevelser med andra barn som t.ex. har råd att gå på bio eller att köpa ungdomstidningar eller att kunna delta i föreningsliv. Dessa barns språkinlärning och kunskapsinhämtning blir sämre eftersom de ofta saknar datorer och internet i hemmet. Barn i ekonomiskt utsatta familjer kan mycket väl leva under kärleksfulla familjesituationer med ömsinta och värnande förhållanden till sina båda föräldrar och eventuella syskon. Ofta är de också omgärdade av starka sociala nätverk. Detta kan dock inte uppväga det utanförskap och den segregation som ekonomisk utsatthet leder till. Att på alla sätt arbeta för att utjämna klyftorna i samhället för våra barn måste vara ett högt prioriterat mål för det politiska arbetet. En handlingsplan borde utvecklas för att minska barnfattigdomen inom de fem områden som använder sig av. i (S)
mot · GZ02So543 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reglera i lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) att den som tillhandahåller ledsagarservice för den enskilde också ska ha skyldighet att stå för ledsagarens kostnader i samband med aktiviteter som kostar pengar. konstaterade i en dom att det varken i lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) eller i dess förarbeten finns skrivningar som anger att en kommun är skyldig att stå för eventuella utlägg som ledsagare kan ha i samband med sina uppdrag. Det innebär att den person som beviljats ledsagare ska stå både för sina egna utlägg och för ledsagarens och att den enskilde har möjlighet att söka ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen för att få täckning för sådana utlägg. Effekten av domen är också att Kommuner och Landstings jurister uppmanat kommunerna att följa Högsta förvaltningsdomstolens dom och därmed besluta att inte längre stå för ledsagarnas utlägg i samband med uppdrag. Många kommuner har följaktligen gått på Kommuner och Landstings linje. Konsekvenserna för enskilda, som vill delta i fritidsaktiviteter, blir ohållbara om man måste ha dubbla utlägg för att exempelvis gå på teater, idrottsevenemang eller annat som kostar pengar. Detta riskerar att urholka ledsagarservicen och göra den enskilde begränsad så att hon eller han inte kan delta i fritidsaktiviteter. Möjligheten att göra ett tillägg i LSS där det framgår att den som tillhandahåller ledsagarservice för den enskilde också ska ha skyldighet att stå för ledsagarens kostnader i samband med aktiviteter som kostar pengar bör ses över.
mot · GZ02So544 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om registerkontroll för anställda, praktiserande och studerande inom sjukvård, äldreomsorg och psykiatrin och inom särskilt boende för funktionshindrade. finns en lag om registerkontroll som dels omfattar alla som avser att jobba, praktisera eller via arbetsmarknadspolitisk åtgärd delta i barnomsorg och skola, dels omfattar personal som ger insatser åt barn enligt LSS. Syftet är att öka barns och ungdomars skydd och minimera risker för kränkande behandling. har det i medier framkommit uppgifter om att vårdsökande, dementa och personer med psykiska eller fysiska funktionshinder utsatts för sexuella övergrepp, misshandel och kränkande behandling av personal som jobbat i verksamheten. Det är inte rimligt att personer som begått grova våldsbrott, misshandel och rån eller sexuella övergrepp jobbar i verksamhet med människor som befinner sig i en utsatt situation, ibland inte kan kommunicera med sin omvärld, som är sköra och helt beroende av andra. Även om utdrag ur polisens belastningsregister inte kan säkerställa att personer som är olämpliga förhindras att arbeta i verksamheten anser jag att en sådan kontroll kan öka möjligheterna för att rätt person anställs. bör därför ge regeringen i uppdrag att återkomma till med förslag om att utöka lagen om registerkontroll så att den omfattar anställda, praktiserande och studerande inom sjukvård, äldreomsorg och psykiatrin och inom särskilt boende för funktionshindrade.
mot · GZ02So546 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av regelverket för ekonomiskt bistånd vid lägre studier. klarar allt färre elever skolan med godkända betyg. Detta gäller både grundskola och gymnasieskola. Vi vet att en dålig skolgrund ger problem när man ska ut i vuxenlivet. har vi komvux där man kan läsa och komplettera sina betyg för att sedan kunna få en godkänd examen. Komvux ger förutsättningar att gå vidare till gymnasiet eller från gymnasiet till högskolestudier eller direkt ut i arbetslivet. En del ungdomar hamnar lite utanför samhället och ett antal hamnar i missbruk. griper in och i många fall får dessa ungdomar en chans att bli drogfria på behandlingshem. Men detta är för många en mycket lång resa. Innan man är helt drogfri och problemfri och kan börja studera eller arbeta på heltid behövs stöd från samhället som oftast ges i form av ekonomiskt bistånd. När någon kämpat för att ta sig ur sitt missbruk och är drogfri men inte är färdig för heltidsstudier eller arbete och vill börja sitt liv framåt igen genom att börja läsa något eller några enstaka ämnen på komvux förvägras han eller hon ekonomiskt bistånd. Detta är en helt absurd situation då målet är att man ska komma tillbaka till ett normalt liv och försörja sig själv. När man som ung haft många tuffa år med dålig skolgång och missbruk och då med hjälp och egen kraft tagit sig ur detta och själv vill börja reparera det man missat under sin skolgång är det oerhört motsägelsefullt när regler säger att man inte får studera som man uppbär ekonomiskt bistånd. Här borde det vara ett selektivt regelverk som gör det möjligt att påbörja lägre studier som grundskola och gymnasieskola via exempelvis komvux. Man vänder inte på en hand från missbrukare till fullt egenförsörjande samhällsmedborgare i en hast. Möjligheterna att ta sig ur svåra situationer i livet kräver ett visst stöd från samhället. Att stegvis komma tillbaka till samhällsgemenskapen via studier eller arbete kan ta tid, och kan i vissa fall vara oerhört krävande och mödosamt. Då är det viktigt att det finns ett skyddsnät som är flexibelt och som möjliggör att individen kan komma tillbaka i arbete eller till studier.
mot · GZ02So548 · 2011-10-03 00:00:00 — bör bli lag i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör bli lag i . , som trädde i kraft , är inte lag i . Vårt land har valt att i stället steg för steg anpassa svensk lagstiftning till konventionen. Så står det t.ex. i utlänningslagen (2005:716): I fall som rör ett barn ska särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. 3 § lyder: Vid alla åtgärder som rör barn, vare sig de vidtas av offentliga eller privata välfärdsinstitutioner, domstolar, administrativa myndigheter eller lagstiftande organ, skall barnets bästa komma i främsta rummet. Särskilt beaktas är inte samma sak som sätta i främsta rummet. Inte minst den nuvarande regeringens företrädare i migrationsfrågor brukar sätta reglerad invandring i främsta rummet. Det finns otaliga exempel på beslut i migrationsärenden där barns bästa skjuts åt sidan för principen om reglerad invandring. bör erkänna konventionen som lag och ge den företräde framför nationell lagstiftning. Enligt dagens modell har svensk lag företräde om det föreligger konflikt mellan lagen och . Flera andra länder i vår närhet bl.a. våra grannländer och har gjort till lag. Det har medfört att krav har kunnat hävdas mot andra intressen.
mot · GZ02So549 · 2011-10-04 00:00:00 — Lika villkor för ofrivilligt barnlösa tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de orättvisa villkor för behandling av ofrivillig barnlöshet som gäller mellan olika regioner och landsting. Var sjätte svenskt par som vill ha barn lider av ofrivillig barnlöshet. Att inte kunna få barn är ofta en utdragen livskris som få öppet vågar eller orkar prata om. i upplever av alla i fertil ålder svårigheter att få barn utan någon form av medicinsk hjälp. För ofrivilligt barnlösa behöver möjligheterna till medicinsk behandling förbättras och rätten till lika vård var du än bor i landet säkerställas. Tyvärr är det stora skillnader och orättvisa villkor för behandling av ofrivillig barnlöshet mellan våra landsting och regioner. Det handlar om väntetider för såväl utredning som behandling, hur många IVF-behandlingar som erbjuds och vilka åldersgränser som gäller. Vissa landsting har korta väntetider och erbjuder tre landstingsfinansierade behandlingar medan andra landsting har betydligt sämre villkor och snävare åldersgränser. För den som inte längre uppfyller villkoren i det egna återstår endast att vända sig till en privat klinik där möjligheten till att få barn inte bara begränsas av ofrivilligheten utan också av den egna plånboken. Det borde i grunden vara de medicinska förutsättningarna för att uppnå en graviditet som ska styra inte antal behandlingar man genomgått eller om man har barn . Det är hög tid att införa nationella riktlinjer inom vården av ofrivilligt barnlösa.
mot · GZ02So550 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör göras till lag. Alla barn ska kunna växa upp under trygga förhållanden. Varje barn har rätt att oberoende av sin bakgrund och familjens ekonomi växa och utvecklas efter sina egna förutsättningar och önskemål. Barnens bästa ska genomsyra alla delar av vår politik och all verksamhet i samhället som rör barn. ska alltid beaktas. och den svenska barnpolitiken handlar om att alla barn ska ha samma rätt och möjlighet oavsett samhällsklass, etnisk bakgrund, eventuella funktionshinder eller var de bor. I ska alltid barnets bästa komma först vid alla beslut och åtgärder som rör barn, och alla barn ska ha rätt att få uttrycka sina åsikter och få dem respekterade. Vårt sätt att förverkliga har varit att gå igenom varje samhällsområde och ändra i alla lagar som berör barn så att varje lagstiftning utgår från barns bästa. Det har varit ett framgångsrikt arbete och var den rätta vägen att gå . Mycket har hänt men åtskilligt finns kvar att göra. Vi tror dock nu att genomslaget för skulle bli ännu större om den gjordes till svensk lag. Vi anser att en politik som är bra för barnen är en bra familjepolitik. Den ska ge bra förutsättningar för föräldraskapet, aktiva insatser mot våld och mobbning och en bra skola för alla. En bra barnpolitik innebär också att varje barn som behöver stöd ska ha rätt att få det, liksom att barn och ungdomar får mer att säga till om i samhället. Det är vår övertygelse att alla barn är lika mycket värda. Alla barn har rätt att vara barn och att få en bra start i livet. Barn har, precis som vuxna, rätt att bli respekterade och rättvist behandlade. Alla barn ska ha de rättigheter som tillkommer dem enligt konvention om barnets rättigheter. Det är att blir lag. i (S)
mot · GZ02So551 · 2011-10-04 00:00:00 — Samma regler och avgifter för insemination tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samma förutsättningar vid fertilitetsbehandling, oavsett om paret är sam- eller olikkönat. kan lesbiska par få insemination på klinik i . I vissa landsting måste paren själva bekosta behandlingen, medan heterosexuella kan göra samma procedur till priset av en vanlig patientavgift trots att behandlingen är densamma oavsett om sperman som används kommer från en donator eller en av parterna. I de landsting som gör skillnad på samkönat eller olikkönat par hänvisar man till att de olikkönade paren i behov att hjälp har något fel eller någon form av sjukdom, trots att många inte har någon fastställd diagnos. Enligt hälso- och sjukvårdslagen är målet för hälso- och sjukvården en god hälsa och vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet och utgå från människovärdesprincipen alla människor har lika värde och samma rätt oberoende av personliga egenskaper och funktioner i samhället. Med stöd av hälso- och sjukvårdslagen bör det tas fram riktlinjer om att de landsting som erbjuder fertilitetsbehandling bör ge samma förutsättningar i form av såväl avgifter som antal behandlingsförsök oavsett om det är ett samkönat eller olikkönat par.