ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02N266 · 2011-09-30 00:00:00 — Konkurrenskraftig elproduktion för industrin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om investeringar i konkurrenskraftig elproduktion. ekonomiska välstånd och tillväxt bygger till stor del på att vi utnyttjar teknikens landvinningar och på att tekniken utvecklas. Men för att detta ska göras möjligt behövs stora investeringar i konkurrenskraftig elproduktion som utvecklad vattenkraft vid sidan av komplement som vindkraft. En mer avancerad industri med högre förädlingsvärde innebär i många fall också att det krävs mycket el. Den svenska energipolitiken måste ta hänsyn till tillgången till billig energi för fortsatt industriell utveckling och tillväxt. En god och säker tillgång till billig energi är en förutsättning för den svenska industrins konkurrenskraft och därmed också för vår fortsatta tillväxt. Flertalet prognoser om elförsörjning pekar mot att ny elproduktionskapacitet kommer att behövas i . Men har den tunga industrin i våra huvudsakliga konkurrentländer , och lägre elpriser än den svenska. Detta försämrar den svenska konkurrenskraften. Ytterst sett är det regelverket och marknadens signaler som måste skapa ett klimat som inbjuder till att ersättnings- och nyinvesteringar uppstår. Investeringar i ny elproduktionskapacitet är i allmänhet kapitalintensiva som ledtiderna för beslut är långa. Förändringar när det gäller konkurrenstryck samt villkor för skatter och tillståndsgivning påverkar företagens situation och kostnader, och blir därmed avgörande för beslut att investera eller ej. Den energipolitik som bedrivs i går dock stick i stäv med detta genom att den med politiska styrmedel hindrar långsiktighet och nytänkande. Detta gynnar inte tillväxten. Utan stabila spelregler riskerar vi att få en situation som innebär att aktörerna inte vågar investera eller reinvestera i vattenkraften. Vattenkraften är en ren och effektiv energikälla som dessutom uppfyller alla krav på förnybarhet. Traditionellt sett har relativt utsatta geografiska läge med långa avstånd som kräver transporter vägts upp av historiskt låga elpriser och goda tillgång till råvaror. Ska detta vara en konkurrensfördel även måste staten ge tydliga signaler i energipolitiken och garantera långsiktiga villkor. Risken finns att den tunga industrin, med dess hundratusentals direkta och indirekta arbetstillfällen, börjar lämna landet och flera av de industriella nyinvesteringar som var självklara att göra i hamnar utomlands. Därmed riskeras också arbetstillfällen i hela , vilket inte bara är en tragedi för de drabbade utan också är ett hot mot den svenska välfärden.
mot · GZ02N269 · 2011-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja ung företagsamhet som skapar möjlighet för fler unga entreprenörer. Företagen är en viktig drivkraft för den ekonomiska tillväxten i . Över tiden har antalet företag ökat. Enligt Svenskt Näringsliv1 kan det konstateras att 2010 var ett mycket bra år för svensk företagsamhet. ökade antalet företagsamma personer med cirka 20 000 personer en ökning . Den snabbast växande unga företagsamheten hittas i och . Där har antalet unga personer () med ett företagsansvar ökat med . Det är färre yngre som ansvarar för företag av förklarliga skäl. Dock visar undersökningar2 att ett tidigt inträde i företagandet ger värdefull erfarenhet som kan användas för framtida företagssatsningar. Det måste bli ett självklart val för unga att starta sitt eget företag, oavsett om man precis har slutat skolan, är arbetslös eller har en anställning. Men hindren för att bli företagare kan ibland uppfattas som för höga. ser flertalet på entreprenörskap, som startande och utveckling av nya företag, likväl som en viktig faktor för ekonomisk utveckling och även för tillkomsten av nya arbetstillfällen. Det ska vara lika naturligt att vara företagare som att vara anställd, och denna värdering grundläggs till stor del i skolan. Därför måste skolan få i uppdrag att också utbilda i entreprenörskap. I yrkespraktik ska man inte bara lära sig yrket utan även få en inblick i företagandets villkor. Ung Företagsamhet har spelat en viktig roll på landets gymnasieskolor i rollen att få fler unga att testa på att driva företag. Konceptet UF-företagande3 fanns under /11 på över 550 gymnasieskolor i . Drygt 1 600 gymnasielärare arbetade med utbildningskonceptet, och ca 20 000 gymnasieelever drev UF-företag. Av dessa återfanns drygt hälften på yrkesförberedande program. Sedan starten har ca 214 000 personer drivit UF-företag. Det är oerhört positiva siffror. Ung Företagsamhet kan visa eleverna vägen till framtidens jobb och företagande. Satsningar på Drivhuset på högskolor och universitet bör främjas. Drivhuset hjälper högskole- och universitetsstudenter att starta och driva företag. Även Innovationsbron och inkubatorer runt om i landet främjar en-treprenörskap och lägger grunden för nya växande företag. Entreprenörskap är på frammarsch och alla gymnasieelever oavsett program bör få möjlighet att driva eget företag på gymnasiet. har fått i uppdrag att utveckla arbetet med entreprenörskap inom skola och högskola. Alliansregeringen satsar på entreprenörskap i skolan, och det är viktigt att fortsätta så att alla gymnasieelever som vill ska få möjligheten att driva UF-företag. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02N271 · 2011-09-29 00:00:00 — Effektivisering av befintliga vattenkraftverk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att effektivisera befintliga vattenkraftverk. Att effektivisera gamla vattenkraftverk är en oerhört viktig del i arbetet med att ställa om den svenska elproduktionen. Att tillföra mer el från vattenkraften är också en förutsättning för utbyggnad av vindkraft. I har flera gamla vattenkraftverk framgångsrikt renoverats genom att ny teknik har satts in i befintliga anläggningar. Ett exempel är Vattenkraftverk i där renoveringen innebar att elproduktionen ökade med 1,8 GWh. Denna produktionsökning innebar också att koldioxidsutsläppen minskade med 1 . Detta är bara ett av flera goda exempel på genomförda renoveringar. har dock dessa investeringar avstannat helt och efter vad det verkar kommer inte några nya investeringar göras överhuvudtaget för att öka produktionen. Bakgrunden till detta är att Kammarkollegiet kräver att hela tillståndet för befintliga kraftverk skall omprövas vid renoveringar av befintliga vattenkraftverk. Regelverket bör ses över så att effektiviseringar av befintliga vattenkraftverk underlättas.
mot · GZ02N273 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka möjligheterna för kommuner att vara behjälpliga vid starten och driften av sociala kooperativ. Att starta sociala kooperativ är en lyckosam metod för att ge de mest utsatta grupperna i samhället möjlighet till meningsfullt arbete. Det ger människor möjlighet att försörja sig genom eget arbete istället för att vara arbetslösa eller sjukskrivna. minskar sina verksamheter runt om i landet och nya alternativ till arbete måste skapas. I ett socialt kooperativ är vinstsyftet underordnat verksamhetens syfte. Trots samhällsnyttan kan inte kommuner stödja sociala kooperativ då de är enskilda företag. Att starta sociala kooperativ i samverkan med en kommun är en positiv åtgärd som gagnar såväl den enskilde arbetstagaren som den kommunala ekonomin. Det är därför viktigt att se över och öka möjligheterna för kommuner att vara behjälpliga vid startande och drivande av sociala kooperativ.
mot · GZ02N274 · 2011-09-29 00:00:00 — Översyn av avregleringen av elmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av avregleringen av elmarknaden. har vi en avreglerad elmarknad i . Avregleringen skulle skapa fler aktörer på elmarknaden och på så sätt pressa priserna och ge kunderna större valfrihet. Verkligheten visar däremot något helt annat. Elpriserna är nu högre . Tre kraftbolag äger av all kraftproduktion och distribution på nätet. Detta faktum gynnar varken industrin eller enskilda konsumenter. Kalla vintrar när vår inhemska produktion inte räcker till och upphandling sker på skapar ett orimligt högt elpris. Den dyraste producerade elen sätter priset på all el, vilket resulterar i orimligt höga vinster för de tre stora kraftbolagen som i praktiken bildat ett oligopol på elmarknaden. Över 30 miljarder tas från konsumenter och hamnar i fickorna på Fortum, Eon och . Det drabbar hushållen i och hämmar konkurrenskraften för den svenska industrin. En översyn av måluppfyllelsen och konsekvenserna av avregleringen av elmarknaden bör genomföras. har väl en så stor samhällsförändring gynnat producenter och missgynnat konsumenter. Tvärtemot vad som var målsättningen med avregleringen av elmarknaden.
mot · GZ02N275 · 2011-09-27 00:00:00 — Lokala och regionala utvecklingsmodeller för tillväxtarbete tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i med nationellt stöd inom befintliga arbetsmarknadsresurser få pröva en lokal utvecklingsmodell för ett samlat tillväxtarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av regionala tillväxtsamordnare. En utmaning som de regionalt utvecklingsansvariga regionerna och länsstyrelserna står inför i sitt arbete med kompetensplattformar är det generationsskifte som inletts där stora grupper födda lämnar arbetsmarknaden. Ovanpå detta ligger det behov av arbetskraft som ökar med tillkomsten av nya jobb i och med tillväxt i ekonomin. Sådana krav kan geografiskt avgränsat ställa mycket stora krav på offentliga förutsättningsgivande insatser gentemot näringslivet. Det är insatser som skulle behöva kompletteras med arbetsmarknadspolitiska och utbildningspolitiska tilläggsresurser på samma sätt som sådana regelmässigt ställts till förfogande vid kriser och stora uppsägningar. En modell för hur ett sådant arbete kan bedrivas har etablerats i med Fjällpaket som svarar mot näringslivets planer på byggandet av 27 000 ytterligare gästbäddar i . pågår etablerandet av ytterligare ett sådant arbete för att svara mot industrins utvecklingsplaner i med årliga stora nyrekryteringar till ABB, till största bryggeri samt planerna på återöppnande av tre gruvor inom kommunen. Kommunerna, Region , m.fl. avser då att tillsammans med berörda företag förenas i ett arbete inom Industripaket . Här återfinns frågor som kompetensförsörjning, infrastruktur, bostäder och service. Till detta bör även kopplas en tillgång till statliga arbetsmarknadsresurser och utbildningsplatser m.m. för att ge goda möjligheter för industrins snabba utveckling. Regeringen bör ställa sig positiv till att uppta diskussioner med och om att ställa sådana önskade resurser till förfogande för arbetet och i prövandet av en sådan utvecklingsmodell som förenar resurser och krafter offentligt eller privat samt nationellt, regionalt och lokalt. En modell för framtiden och inriktad på tillväxt. Detta bör ges regeringen till känna. Regeringen bör ta ett steg där man går från de tidigare regionala varselsamordnarna till regionala tillväxtsamordnare. Modellen med varselsamordnare var nydanande och uppskattad, men nuläget kräver snarare att motsvarande insatser görs för att stärka och samordna tillväxtarbetet samt koppla samman regionala och nationella resurser och aktörer på området. Rollen som regional tillväxtsamordnare bör vara direkt kopplad till det regionala utvecklingsansvaret och myndigheter som , Arbetsförmedlingen, Tillväxtanalys bör vara skyldiga att bidra till arbetet. Även om det regionala huvudansvaret ska ligga på den som har det regionala utvecklingsansvaret bör som med varselsamordnarna ett gemensamt uppdrag läggas på ordföranden i regionen, regionförbundet eller landshövdingen för att nyttja deras sammanlagda resurser och kontaktytor. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02N278 · 2011-09-22 00:00:00 — Regelförenkling i den offentliga sektorn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelförenkling i den offentliga sektorn. Det ska vara enkelt att starta, driva och äga företag i . Regeringen har som mål att skapa en märkbart positiv förändring i de svenska företagens vardag genom att fortsätta att minska administrativa kostnader som beror på statliga regler. Arbetet med regelförenklingen innebär att enkla, kostnadseffektiva samt ändamålsenliga regler tas fram för att skapa bra ramvillkor för företagen och är en viktig komponent i mål om fler jobb i fler och växande företag. Effektivare regelverk minskar den administrativa bördan och frigör tid och resurser som istället kan användas i verksamhetens utveckling. Med enklare regler och ökad transparens ökar också möjligheterna att stävja fusk eller missbruk. har en mycket stor offentlig sektor med ett invecklat regelverk som kräver både mycket tid, arbetskraft och pengar. Många framförallt nya medarbetare i och statlig sektor eller utomstående upplever också de kommunala organisationerna som onödigt byråkratiska. Byråkratin minskar därmed kommunernas och statens attraktionskraft som arbetsgivare och försvårar demokratin genom att inte vara genomtränglig för många medborgare. Miljardbelopp skulle kunna frigöras och tusentals arbetstimmar ägnas åt verksamhetens kärna om den svenska offentliga sektorns invecklade och åldriga regelverk fick genomgå en liknande regelförenkling som näringslivet och företagsvärlden nu gör.
mot · GZ02N279 · 2011-09-26 00:00:00 — Inrättande av ett handels- och tjänsteinnovationsinstitut i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett handels- och tjänsteinnovationsinstitut i . Tjänstesektorn får allt större betydelse i det svenska näringslivet och tjänsteproduktionen står för av BNP. Trots detta saknas fokus på tjänsteforskning och tjänsteinnovationer i den svenska forsknings- och innovationspolitiken. En nationell strategi på detta område finns i hög grad i bland annat , , , och . I saknas dock såväl nationell strategi som samordning av den tjänsteforskning som bedrivs. I regeringens forskningsproposition (2008/09:50 Ett lyft för forskning och innovation) anges dock att det är viktigt att berörda aktörer samverkar i syfte att stimulera tjänsteinnovationer, och man uppmanar till insatser för att skapa strukturer för ett utbyte av kunskap och erfarenheter samt för att identifiera nya forskningsbehov och lägga grunden för nya kunskapsmiljöer. En rapport (Ett handels- och tjänsteinnovationsinstitut i från förstudie) framtagen på uppdrag av bland andra Unionen, , , Västsvenska , och föreslår att ett handels- och tjänsteinnovationsinstitut bör inrättas i . Studien kommer fram till att detta organisatoriskt bör höra samman med de statliga industriforskningsinstituten . Tjänsteutveckling skiljer sig från traditionell produktutveckling genom att den sker närmare kunden. Individer kommer att förvärva alltmer kunskap och makt i sina roller som konsumenter, innovatörer och anställda. Institutets uppgift blir att verka som en plattform för utveckling av nya affärer och idé- och erfarenhetsutbyte mellan företag, förvaltningar och andra organisationer. Initialt är tanken att institutet ska fokusera på forskningsprojekt för att skapa en utvecklad e-handel som utgår från individer och skapa nya innovativa affärsmodeller samt en utveckling av tillverkningsindustrins tjänsteportföljer. Fokus kommer även att läggas på samverkansprojekt för att möta samhällsutmaningar inom miljö, hälsa och omsorg samt regional utveckling. Det finns flera anledningar till att institutets geografiska placering med fördel blir i . Bygdens traditioner inom handel och entreprenörskap samt rollen staden spelar när det gäller distanshandel med de krav på transporter och logistik som medföljer är en anledning. har sitt säte i och dessa står för en stor del av e-handelsutvecklingen i . handelsbetydelse är stor genom bland annat Hamn och närheten till tillverkningsindustri samt närheten till viktiga forskningsinstitutioner såsom , , och SP i . präglas av att företag i allt större utsträckning koncentrerar sig på sin kärnverksamhet. Detta gör att såväl lokala som nationella och internationella aktörer kommer in på arenan för att skapa nya affärer, vilket leder till att nya affärsmodeller växer fram med nya arbetstillfällen inom avancerad handels- och tjänsteverksamhet. En mötesplats där forskare, näringsliv och offentliga organisationer kan mötas behövs för att kunskapsutveckling och innovation ska styras mot handels- och tjänsteutveckling.
mot · GZ02N281 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de statliga myndigheternas lokalkostnader och i detta sammanhang pröva tanken om en utlokalisering av till . ligger på , mitt i . Kontoret är på 34 000 kvm och har en hyreskostnad på /kvm. En del av de nästan som går till hyra skulle säkert göra större nytta i myndighetens verksamhet för att t.ex. minska handläggningstider. kan helt klart finna bra, ändamålsenliga och mindre kostsamma lokaler på annat håll i landet. Jag ser inte något tungt vägande skäl till varför en statlig myndighets huvudkontor, för en icke kommersiell verksamhet, ska ha behov av en central placering i . är det enda regioncentrum som inte har något statligt verk eller annan större myndighet. Även om kan betraktas som en expansiv och framtidsinriktad stad ligger fastighetspriser och lokalhyror på betydligt lägre nivå, både för befintliga kontorslokaler och för nyproducerade sådana, jämfört med . Nyproduktion av skräddarsydda kontorslokaler ligger på ungefär halva kvadratmeterpriset mot det man betalar i . Prisnivån ligger inom ramen per kvm (ett referensobjekt som just nu står färdigt i centrum; designad byggnad och påkostade kontorslokaler, hamnar på ca /kvm, som en jämförelse). verksamhet skulle bidra till en breddad arbetsmarknad med administrativa tjänster i en i övrigt entreprenöriell region med många tillverkande företag. Ett annat viktigt argument som talar för är att Linnéuniversitetet har både utbildningar och forskningsprofiler som skulle matcha kompetens- och utvecklingsbehov. Det finns med andra ord mycket goda möjligheter att rekrytera duktiga medarbetare samt nyttja de starka forskningsprofilerna för exempelvis ekonomi, sociala frågor, arbetsmarknadsforskning och entreprenörskap. Jag anser därför att en utlokalisering av till förslagsvis skyndsamt bör övervägas så att nya lokaler kan stå färdiga att tas i bruk när hyresavtal med löper ut . Jag vill med denna motion göra regeringen uppmärksam på behovet av att se över de statliga myndigheternas lokalkostnader och i detta sammanhang pröva tanken om en utlokalisering av till .
mot · GZ02N283 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka förutsättningarna för en god kommersiell service till småföretagare och boende i hela landet. Utgångspunkten för regionalpolitiken måste vara att den ekonomiska tillväxten är summan av tillväxten i landets alla delar och att de statliga insatserna måste vara inriktade på att regionerna ska få möjlighet att växa och utvecklas efter sina särskilda förutsättningar. Den regionala utvecklingspolitiken ska bidra till att skapa en hållbar tillväxt i hela landet, med väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner och en god servicenivå i alla delar av landet. En landsända kan inte ses isolerad från en annan. Företag, naturresurser och arbetskraft återfinns i alla delar av landet och de är sinsemellan sammanlänkade i ett komplext system av produktion och transporter som knyter samman. Vår solidariskt uppbyggda välfärd, där det kommunala skatteutjämningssystemet spelar en viktig roll, bidrar ytterligare till att stärka de ekonomiska banden mellan olika delar av landet. Detta förutsätter i sin tur en väl fungerande samordning mellan olika politikområden och mellan olika politiska nivåer. Den nationella nivån måste aktivt samverka med regioner och kommuner för att skapa bästa möjliga utvecklingsmöjligheter. Förutsättningarna för en god kommersiell service till småföretagare och boende i hela landet behöver stärkas. I många delar av landet ökar nämligen avstånden till närmaste butik, serviceställe eller mack och med dem försvinner också annan service som apoteks- och systembolagsutlämning. Tillväxtanalys (och tidigare ) har följt utvecklingen av och tillgängligheten till service. Utvecklingen har i de flesta gles- och landsbygdsområden visat en negativ trend. Tillväxtanalys senaste rapport visar att utvecklingen fortsätter i samma riktning. Antalet dagligvarubutiker i landet har minskat under en lång följd av år. Med ett glesare butiksnät har avstånden till närmaste butik ökat i många delar av landet. Dagligvarubutiker i gles- och landsbygder tillhandahåller ofta ett bredare utbud än enbart dagligvaror; ombudstjänster såsom paketutlämning och kompletterande serviceslag är vanligt och kan vara av stor betydelse för företags fortsatta existens på orten. Av 21 län är det 15 län som har personer med till närmaste dagligvarubutik. Antalet är högst i de tre Norrlandslänen , och . har antalet personer med långa avstånd till dagligvarubutik ökat i samtliga dessa 15 län. Därför bör ytterligare stödinsatser övervägas för att stärka den kommersiella servicen i glesbygd.
mot · GZ02N286 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att formulera en nationell strategi för en levande landsbygd och skärgård. En levande skärgård i vårt land med åretruntboende och företagare kräver såväl samhällsservice som fungerande person- och godstransporter. vistas många människor i skärgården medan det är mer glesbefolkat och under den delen av året med betydligt försämrade transportmöjligheter. Det finns en betydande utvecklingspotential i skärgården. Ur både sysselsättningsperspektiv och ambitionen att ha en levande landsbygd är det angeläget att samhället stödjer utvecklingsmöjligheter i hela landet så att verksamheter kan verka . Det gäller att ta vara på möjligheterna och där har samhället totalt sett och inte minst staten ett ansvar vad gäller samhällsservice som en fungerande infrastruktur. Offentlig och kommersiell service till företag och boende samt effektiva person- och godstransporter , inte minst i skärgården, behöver därför stärkas. Mot denna bakgrund är det angeläget med en nationell strategi för en levande landsbygd och skärgård.