mot · GZ02U322 · 2011-10-05 00:00:00 — Utgiftsområdena 5 Internationell samverkan och 7 Internationellt bistånd Internationell samverkan handlar om frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Målet för utgiftsområdet är att säkerställa intressen i förbindelser med andra länder. anser att det behövs mer moral i den svenska utrikespolitiken. Det går inte att å ena sidan sälja vapen till diktaturer och å den andra hindra människor som flyr undan samma diktaturer från att söka en i . Vi prioriterar goda relationer till demokratier, respekten för mänskliga rättigheter, nedrustning, fredsfrämjande och konflikthantering i våra relationer till andra stater. Vi värnar om det internationella biståndets kvalitet och kvantitet. Vi vill att ska vara en internationell förebild, eftersom vi tror att biståndet är ett centralt instrument för fattigdomsbekämpning, utveckling och relationsskapande. Biståndet är i grunden ett uttryck för vår solidaritet och syn på den globala gemenskapen och ansvaret där alla människor har lika rättigheter. slår vakt om enprocentsmålet för biståndet. Därför kan vi inte acceptera de omfattande och ökande avräkningar som görs på biståndsramen och som urholkar beslutet om att biståndet ska uppgå till av BNI. Vi ifrågasätter regeringens tolkning av de internationellt överenskomna /Dac-reglerna för vad som kan kallas bistånd. Tolkningsutrymmet av har, , utnyttjats för att låta biståndet täcka en rad andra verksamheter, vars bidrag till det övergripande målet om fattigdomsbekämpning är oklart. Uttolkningen av reglerna för vad som kan kallas bistånd, är också under diskussion och har gett reviderade direktiv för att förtydliga regelverkets ursprungliga mening. menar att med sin höga ambition för biståndet ska stå upp för regelverket och inte bidra till dess förflackning. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt uppställning: Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Förstärkning av "fredsmiljonen" tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regeringens bemyndigande avseende kapitaltillskott om till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att för framtida skuldavskrivningar ta fram ett system som tar hänsyn till skuldens legitimitet och att vid avskrivningar utgå från den faktiska fordran. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförts i motionen om att öronmärka av biståndsramen för informationsinsatser och opinionsbildning om utvecklingens drivkrafter och hinder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförts i motionen om att inom inrättar funktioner för styrningen av politiken för global utveckling (PGU) och ge Sadev i uppdrag att arbeta med oberoende granskning av hur PGU genomförs i olika politikområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram en övergripande analys av måluppfyllelsen för det multilaterala stödet inom biståndet. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt uppställning: Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Minskad avräkning för utgifter som ej är godkända enl. DAC-reglerna Återföring av medel till den generella biståndsramen Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Anslaget till den s.k. fredsmiljonen, som administreras av , har minskat. Ur fonden kan organisationer som arbetar med fredsfrämjande, nedrustning etc. söka medel. menar att det sänder fel signaler då är en mycket stor exportör av vapen och det till och med finns en särskild myndighet som skapats för att exportera ännu mera vapen. vill därför öka medlen till fredsmiljonen. drabbades av en besparing på och ett uppdrag att söka externa finansiärer. menar att det är mycket angeläget att fredsforskningen har en stabil finansiering och inte hänvisas till att arbeta i projektform. Vi återför därför i årets budget. Den nordiska dimensionen och Östersjösamarbetet är två fundament för vår säkerhet. Det ekonomiska samarbetet och varuflödet förväntas i närtid öka betydligt i vårt område och sjötransportsystemet kommer att öka i motsvarande grad. Oljetransporterna beräknas uppta en betydande del av transporterna. av jordens handelsflöden går via sjöfart och binder samman länderna. Den strategiskt viktigaste faktorn när det gäller beroenden finns inom energiområdet. EU:s program om motorvägar till sjöss kan vara en del av säkerheten för det ökade sjötransportsystemet i . Men vi bör ta initiativ till att det byggs upp en oljeskyddsberedskap i anslutning till de planerade rutterna för oljetrafiken och detta bör ske i samverkan med övriga strandstater. Vi vill därför anslå för samverkan runt . och får en allt större strategisk betydelse ur både säkerhetssynpunkt, handelssynpunkt och miljöskyddssynpunkt. I takt med att isarna smälter öppnar sig både nya möjligheter och hot. Det är viktigt att vi står rustade att möta dessa utmaningar och att vi också är beredda att prioritera samarbetet allra högst i norr. förstärker därför de anslag som specifikt går till detta område med . Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Vi säger nej till bemyndigandet om kapitaltillskott till om , vars verksamhet fått skarp kritik av bland annat . Det statliga riskkapitalbolaget uppdrag är att investera svenska biståndspengar i utvecklingsländer. Alla insatser som finansieras av biståndsbudgeten ska gå att mäta mot biståndets övergripande mål om fattigdomsbekämpning. Det finns exempel på hur verksamhet har bidragit till kapitalflykt från utvecklingsländer och på så sätt underminerat biståndets mål. investeringar ska enligt uppdraget vara lönsamma men granskning visar att en del av vinsterna genereras genom att det statliga bolaget undviker att betala skatt i utvecklingsländer. Det är skatteintäkter som skulle behövas för en hållbar ekonomisk utveckling och effektiv fattigdomsbekämpning. Efter granskning har ägardirektiven till blivit tydligare och klargör att ska redovisa utvecklingsresultaten systematiskt. vill se en uppföljning av de nya direktiven innan nya medel skjuts till. Vi vill också att tydliggör om förbudet för fondinvesteringar ska bli permanent eller inte. Regeringen motiverar det ökade fokuset på näringslivets roll inom biståndet bland annat med de skatteintäkter det genererar. Regeringen har också en ambition att öka transparensen och öppenheten inom biståndet. Mot den här bakgrunden ser att det är viktigt att styrningen av bidrar till en ökad transparens och sker i enlighet med biståndets mål. ifrågasätter att regeringen tar medel från biståndet, (4 miljarder ), för att betala klimatsatsningar i syd. Dessa medel ska enligt internationella överenskommelser vara additionella eftersom det är ett skadestånd och bör ses som avbetalning på vår klimatskuld till utvecklingsländerna. inrättar ett anslag för klimatsatsningar utanför biståndsramen under utgiftsområde 20. Anslaget ska höjas gradvis . För anslår vi 2012, 2013 och 2014. Vi ifrågasätter även att biståndet får betala en så stor andel av flyktingmottagandet (3,2 miljarder). Vi menar att regeringen gör en alltför vid tolkning av /Dacs regelverk för vad som får räknas som bistånd vid flyktingmottagning. Vår tolkning är att detta endast medger finansiering av den del av flyktingmottagandet som berör flyktingar med flyktingstatus och att beloppet således bör vara väsentligt mindre. av biståndsramen går till kostnader på migrationsområdet. Vi menar att /Dacs regelverk endast medger finansiering av flyktingar med flyktingstatus varvid beloppet bör vara betydligt mindre. Enligt regelverket ska biståndet inte belastas för kostnader för asylproceduren eller integration i givarlandets ekonomi. /Dac konstaterar i sina rapporter att är ett av sex vars kostnader för flyktingmottagande översteg (snittet inom är ) av det totala biståndsflödet 2009. är vi på väg att närma oss det dubbla, vilket är oacceptabelt. Det har varit svårt att få fram exakta belopp, men om skulle ligga på genomsnittet för avräkningar skulle summan stanna vid ca . Vi vill som steg i rätt riktning, totalt under budgetområdet, återföra till biståndsramen. Vi säger nej till det system regeringen använder för regelmässig avskrivning av skulder. Vi vill ha ett system som tar hänsyn till skuldens legitimitet och att man vid avskrivningar utgår från den faktiska fordran och inte räknar upp denna till orimliga belopp, som sedan räknas av från biståndsbudgeten. Ett aktuellt exempel på denna betänkliga kreativa bokföring är regeringens uppdatering av en gammal EKN-fordran i DRK på till 1 064 miljoner, och hur man på så vis förstärker statskassan med nästan 1 miljard på bekostnad av jordens fattigaste invånare. Bistånd finansierar ambassadverksamhet i Vi anser, vidare, att bryter mot Dacs regelverk när man låter biståndet delfinansiera förvaltningskostnader i somliga (). Hur ambassadverksamhet i bl.a. och relaterar till bistånd framstår som synnerligen dunkelt. välkomnar att utrikesförvaltningen arbetar med utvecklingsfrågor i eftersom detta är i linje med politiken för global utveckling. Dock ska denna typ av kostnader och verksamhetens resultat redovisas mot biståndets mål, och vi förväntar oss ett transparent system och en planering och styrning i linje med detta innan kostnader planeras. Av de vi återför till biståndsramen vill vi öronmärka till det tidigare halverade informationsanslaget. Vi menar att denna verksamhet är av avgörande betydelse för bred folklig mobilisering i arbetet för en rättvisare värld. Utvecklingens drivkrafter och hinder måste bli mer kända och kopplingen mellan biståndets resultat och utmaningar på andra politikområden måste synliggöras i enlighet med politik för global utveckling. menar att riktlinjerna för informationsanslaget bör revideras så att anslaget kan användas för en kritisk och konstruktiv diskussion om och EU:s möjligheter och hinder för fattigdomsbekämpning och utveckling. På så sätt vässas det svenska bidraget och trovärdighet ökar. Utvärdering i enlighet med PGU vill att regeringen, inom , inrättar funktioner för styrningen av PGU. Vi vill därtill att internationellt utvecklingssamarbete (Sadev) får i uppdrag att granska på vilket sätt politiken för global utveckling genomsyrar alla politikområden. skulle kunna generera mycket resurser för fattigdomsbekämpning om PGU fick genomsyra alla politikområden. PGU måste få en central plats i så att möjliga synergier och målkonflikter kan analyseras kontinuerligt. Oberoende granskning av Sadev skulle stärka och trovärdigheten för politiken för global utveckling. Utvärdering av det multilaterala biståndet Överlag visar regeringen en något större tilltro till de multilaterala organisationernas effektivitet än andra, detta utan att för den sakens skull lyfta fram resultat som visar på detta. Det är en brist i skrivelsen. Det multilaterala biståndet uppgick av biståndet. De multilaterala organisationerna är bra på samordning, men regeringen ställer inte samma höga krav på att lyfta fram resultat och effekter som det ställs på det bilaterala biståndet och andra aktörer. Regeringen indikerar dock ofta att den gärna vill inlemma även de multilaterala organisationerna i den svenska modellen. En genomgripande analys av det multilaterala biståndets måluppfyllelse har bara gjorts en gång, nämligen i betänkandet Bistånd genom internationella organisationer (SOU 1991:48). Betänkandets redovisar att det multilaterala biståndet inte är underlägset det bilaterala från effektivitetssynpunkt. Dock understryks att denna jämförelse gäller bilateralt bistånd i allmänhet och inte just det svenska biståndet. Betänkandet pekade på två väsentliga fördelar med det bilaterala biståndet: Vi har lättare att kontrollera och påverka dess effektivitet. och Det kan styras mer exakt mot specifika mål, eftersom vi inte behöver dela inflytandet över det med andra givarländer. har frågan om balansen mellan bilateralt och multilateralt bistånd och deras respektive för- och nackdelar inte utgjort någon prioriterad fråga i . Dac uppmärksammade i sin rapport om 2005 (Dac 2005) att saknar en övergripande strategi för det multilaterala stödet. 2007 antogs en strategi, och ett relativt stort antal organisationsbedömningar har genomförts. Det är bra, men det saknas en övergripande uppföljning och analys. föreslår att begära en utredning i frågan och att regeringen sedan innan slutet av 2012 återkommer till för att presentera en övergripande analys av måluppfyllelsen i förhållande till det svenska biståndets mål. En sådan skulle kunna bidra till en eventuell revidering av den nuvarande strategin för hur det multilaterala stödet ska se ut.