mot · GZ02T472 · 2011-10-05 00:00:00 — Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. En enad klimatberedning ställde sig bakom ett införande av en avståndsbaserad skatt för tunga lastbilar. Ett tiotal länder i har infört eller beslutat att införa en avståndsbaserad avgift för tunga fordon, och förespråkar en sådan i sin aktuella vitbok om trafiken i unionen. Likväl lyser den med sin frånvaro i regeringens budgetproposition. Minskad lastbilstrafik skulle inte bara leda till minskad klimatpåverkan, utan också minska olyckorna på vägarna. Av de bilister som dör i trafiken har hälften kolliderat med ett tungt fordon, vilket framförallt utgörs av tunga lastbilar. I fyra av tio dödsolyckor är lastbilar inblandade. Minskad lastbilstrafik skulle även leda till lägre behov av underhåll på vägarna och frigöra resurser till andra prioriterade åtgärder. En lastbilsskatt är rättvis då samtliga tunga fordon som sliter på vägarna är med och betalar. slipper utländska åkerier helt dessa kostnader. anser att avståndsbaserad lastbilsskatt ska införas. Vi bedömer det som praktiskt möjligt . Skatten bör utgå med i genomsnitt per mil och differentieras på ett sätt som gör att den är lägre i områden där båt- eller järnvägsförbindelser saknas. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. 10Nej till höjda banavgifter Regeringen aviserar i budgeten kraftigt höjda banavgifter. Banavgifterna fortsätter att höjas från till och sedan till 2013. har beräknat att höjningen kan komma att fortsätta till nära om man ska nå de belopp som regeringen har angett i den nationella planen. Detta kommer att försämra ekonomin för järnvägens godsentreprenörer, och risken är stor att gods flyttas över från tåg till lastbil. har beräknat att de höjda banavgifterna innebär att godset på tåg minskar med och utsläppen av koldioxid ökar med till år 2021.14 anser att varje trafikslag skall bära sina kostnader inklusive miljöpåverkan. Det gör inte den tunga vägtrafiken . I väntan på att en lastbilsskatt införs säger därför nej till de föreslagna höjningarna av banavgifterna. Därför tillför vi motsvarande belopp till budget. Ett långsiktigt hållbart samhälle ställer nya krav på planeringen inom trafik- och transportsystemet. Fyrstegsprincipen är en planeringsmetod för att hushålla med resurser och minska vägtransportsystemets miljöpåverkan. Den går ut på att steg för steg analysera hur ett trafikproblem bäst kan lösas, i första hand genom att minska behovet av transporter och valet av transportsätt, i andra hand genom åtgärder som ger effektivare utnyttjande av befintlig infrastruktur och fordon, i tredje hand genom begränsade ombyggnadsåtgärder och i sista hand genom stora nybyggen eller större ombyggnadsåtgärder. I skall fyrstegsprincipen ligga till grund för trafikplaneringen. Detta slogs fast bland annat i regeringens direktiv till trafikverken inför framtagandet av Nationell plan för transportsystemet 20102021. Tyvärr har den inte fått genomslag i regeringens politik. Den sexfiliga motorvägen , Södertörnsleden, , E22 i och nedmonteringen av järnvägssystemet är aktuella exempel som går stick i stäv med fyrstegsprincipen. föreslår att regeringen i regleringsbrev skärper tolkningen av fyrstegsprincipen i trafikplaneringen, i syfte att öka tillämpningen av steg ett och två, och att med hjälp av denna princip omfördela resurser inom ramen för den nationella planen för att uppnå samhällsmålen till lägre kostnader. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Motorvägar kan ersättas med två-plus-ett-vägar. En del vägprojekt kan vara viktiga ur trafiksäkerhetsynpunkt. Många av de förbifarter som planeras i bör dock omprövas. Genomfartstrafiken utgör ofta en liten del av den beräknade trafiken på dessa vägar. Den allra största delen av trafiken är pendling mellan olika delar av städerna och trafik som nygenereras genom en utglesning av boendet, nya externa köpcentrum med mera. vill avbryta projekteringen av Förbifart , dyraste motorväg. Vägen skulle leda till fortsatta minskningar av kollektivtrafikandelar samt dessutom till kraftigt ökade utsläpp av koldioxid och luftföroreningar. väntas ge upphov till 145 000 nya bilresor måndagfredag. Allt överskott från trängselavgifterna i används till vägprojekt, huvudsakligen Förbifart . Detta trots att resultatet av den folkomröstning som hölls i före trängselavgifterna infördes byggde på att överskottet även skulle gå till kollektivtrafik i regionen. Överskottet bör istället överföras till ett nytt anslag för riktat bidrag till regionens kollektivtrafik. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Tänkbara projekt som arbetar för i är bland annat en tunnelbana eller automatbana mellan och , syd samt en spårlösning till och . Detta innebär förändringar i tabell 1:11 Trängselskatt i som minskas med ovanstående belopp. 13Öka stödet till trafikavtal för tåg Regeringens nedskärningar för Rikstrafikens trafikavtal har inneburit en successiv nedrustning av regional kollektivtrafik i ett flertal landsbygdsregioner. Anslaget för Rikstrafikens trafikavtal har minskats från till när myndigheten införlivades i . föreslår regeringen ett oförändrat stöd. Detta riskerar att leda till nedläggning av tågtrafik på lågtrafikerade banor som är beroende av stöd för att trafikeras. Redan nu är det klart att kommer att minska engagemanget i Tåg i Väst betydligt, vilket hotar , Kinnekullebanan med flera. Krösatågen i har fått sitt anslag indraget, och 2013 dras stödet till Blekinge kustbana in. Även mellan och () har fått sitt anslag indraget, vilket inneburit att persontrafiken lagts ned trots att banan håller på att elektrifieras. Dessa nedskärningar sker som medvetenheten om kollektivtrafikens potential som klimatverktyg blir allt större. anser att anslaget till trafikavtal ska höjas med , sammanlagt , som skall öronmärkas för tågtrafik. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. anser att anslaget till trafikavtal bör delas upp i olika konton beroende på vilket transportslag det avser. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. innebär oljeprisökningar för Gotlandstrafiken att den totala summan för övrig trafik minskar. Därför bör en uppdelning av göras i stöd till flyg, Gotlandstrafiken respektive båt och buss. Ökade kostnader för flyget eller Gotlandstrafiken får inte leda till att de samlade resurserna för kollektivtrafiken minskar. En resa med X 2000 mellan och släpper ut koldioxid. Samma resa med flyg släpper ut . Man kan åka 22 000 gånger till med tåg innan man når samma klimatpåverkan som en flygresa. Ändå är samma resa med tåg ofta dyrare än flyget. Det vill ändra på. Självklart ska det vara billigare att ta tåget än att flyga. införlivas flyget i handeln med utsläppsrätter, i samma utsläppsbubbla som industrin. När flyget ska konkurrera om samma utsläppsrätter som den konkurrensutsatta industrin, som inte har lika stora möjligheter som flyget att övervältra kostnaderna för utsläppsrätter på konsumenterna, riskerar vi en situation där flyget köper upp industrins utsläppsrätter och fortsätter att expandera som förut medan industrin flyttar ut till länder utanför EU. För att inte riskera en sådan utveckling bör flyget ges en egen utsläppsbubbla. I den bubblan bör taket sättas lägre med hänsyn till att flygets klimatpåverkan är större än dess koldioxidutsläpp. I väntan på en sådan lösning behövs kompletterande styrmedel för att flyget ska betala de fulla samhällskostnader man orsakar och därmed få tillräckliga incitament att minska sin klimatpåverkan. Det bästa vore om flyget betalade energi- och koldioxidskatt för bränslet precis som andra transportslag, men så länge internationella överenskommelser försvårar en sådan lösning får vi använda andra metoder. Vi föreslår en flygskatt som ska kompensera för den del av flygets klimatpåverkan som inte täcks av utsläppshandeln. Avgiften är per enkel resa på resor inom och , samt per enkel resa på resor utanför . Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 15Minska statliga bidrag till flygplatser vill minska anslaget för driftbidrag till icke statliga flygplatser. Med tanke på annalkande klimatförändringar är det läge att successivt göra inrikesflyget onödigt, så att all persontrafik söder om kan göras med tåg (undantaget ). föreslår därför en ändring i Luftfartsstyrelsens föreskrifter för driftsstöd till icke statliga flygplatser så att det krävs att flygplatsen ligger bort från med alternativa kollektiva färdmedel, till skillnad från dagens föreskrift , för att få statligt driftstöd. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 6 § Icke statliga flygplatser som är belägna i regioner där alternativa kollektiva transportmöjligheter till flyget finns, och som medger en restid till på högst , skall inte vara berättigade till driftbidrag. Vi föreslår en avvecklingsplan för anslaget Driftbidrag till icke statliga flygplatser. föreslår vi att bidraget till på utgår. har tågförbindelser som är snabbare än till . föreslår vi ytterligare avveckling av driftstödet till ett antal flygplatser som ligger nära någon annan statlig flygplats eller har goda förbindelser med tåg till annan närliggande flygplats. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Resande från och kan ta flyg från , resande från och kan ta flyg från och resande från kan ta flyg från . Regeringen bör utreda vilka av flygplatserna , , , som är lämpliga som knytpunkter i ; Anslaget kan då minskas med ytterligare . Regeringens budgetproposition s. 49. (2010). Utsläpp av växthusgaser i 19902009 från transporter. Oförändrade utsläpp från vägtrafiken trots stor minskning av nya bilars bränsleförbrukning, , . Snabb anpassning av transportsystemet till minskad olja. Om sårbarhet, beredskap och möjliga åtgärder vid en oljekris. Per Kågeson Klimateffekten av elektrifierad vägtrafik. Nationell plan för transportsystemet 2010-2021, s. 18. kapacitetsutredning, s. 57. kapacitetsutredning, s. 57. Regeringens budget respektive budgetmotion 2011 och 2012. kapacitetsutredning, s. 51. Höjda banavgifter och deras effekter i ett trafikslagsövergripande perspektiv.