ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Ub248 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en ökad undervisning om medier i och gymnasiet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att lärarutbildningen tar upp mediefrågor. har vi haft en otrolig utveckling inom medier och it-sektorn, både i och utanför skolan. Hälften av alla 15-åringar var aktiva internetanvändare 1997/98. är, enligt , ansvarig för Bolibompa på internet, hälften av alla 4-åringar aktiva internetanvändare. För dagens elever är det inte längre självklart att det första kunskapsverktyget är en penna och ett sudd som de möter i kunskapsutvecklingen i skolan, mer troligt är det en mus och ett tangentbord utanför skolans lokaler. Ungdomar möts av värderingar och kunskap genom reklamkampanjer från företag, svenska såväl som utländska, på t.ex. Youtube eller ett nytt socialt spel på sociala medier som Facebook. De utvecklar även sociala förmågor genom interaktiva spel som World of Warcraft, och skapande med hjälp av medier har blivit var människas verktyg genom datorn och internet. Skolans uppdrag vad gäller medier bör därför vara att medvetandegöra barn och ungdomar i det mediala språket. I detta ingår att de måste få utrymme att producera, sålla och värdera, utvärdera och reflektera över medier och social mediers uttryck! Tyvärr har regeringen valt att gå i andra riktningen. gymnasiereform (Gy 2011) minskar utrymmet för mediestudier. Medieprogrammet läggs ned och resterna kommer att fördelas mellan program som estet-, teknik- och samhällsprogram. Vidare försvinner det så kallade vidgade textbegreppet, ett begrepp som likställer kommunikation genom t.ex. film och andra medier med böcker och det skrivna ordet. Begreppet har möjliggjort studier av kommunikation i andra medier än de rent litterära och handlat om att skapa, läsa och analysera det mediala innehållet mellan allt från musikstycken till filmer. På alla yrkesinriktade program och lärlingsprogram kommer dessutom samhällskunskapen att halveras, vilket kommer att minska möjligheten till vettig utbildning om källkritik, medieskapande och analyserande av medier. Att behandla det medielandskap som eleverna möter utanför skolan är nödvändigt utifrån den förändring som sker i världen kopplat till medier. Detta kan lösas genom att ge medier ett större utrymme i befintliga kursplaner i alla ämnen, i såväl grund- som gymnasieskolan. Vidare måste lärarutbildningen aktivt behandla medier och it på ett sätt som gör att den lärarstuderande blir förtrogen med skapande, analys, reflexion samt etiska, estetiska och sociala problem som kan uppstå på nätet.
mot · GZ02Ub249 · 2011-09-26 00:00:00 — Större möjligheter för kommuner att påverka etableringen av friskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge kommunerna större möjligheter att påverka etableringen av friskolor. Den svenska skolan syftar till att ge alla barn och ungdomar goda kunskaper utifrån en gemensam värdegrund med gemensamma mål. Den gemensamma skolan är därför viktig. är det värdefullt att barn och föräldrar har möjlighet att välja bland alternativa pedagogiska inriktningar. Friskolorna kan bidra med mångfald, vilket är positivt eftersom den ofta är en förutsättning för utveckling och pedagogisk förnyelse. Mångfalden måste dock vara förenlig med ett nationellt och kommunalt ansvar för en sammanhållen och likvärdig skola, där kvaliteten kan garanteras och insynen kan säkerställas. Tyvärr har det som var tänkt som ett komplement till den kommunala skolan blivit en fri etablering. En fri etablering av friskolor gagnar inte eleverna och den gagnar inte skattebetalarna. Oavsett vilken skola föräldrarna eller eleverna väljer finns kommunens ansvar för att alla elever i kommunen får en bra skolgång kvar i grunden. Kommunen kan inte frånhända sig detta, och kommunen har att se till varje elevs bästa. Kommunerna behöver därför ges ett större inflytande över etableringen av friskolor än vad de har . Det är Skolinspektionen som prövar och godkänner en friskola. I princip råder fri etablering av friskolor i , vilket inte var tanken från början. Vi vill införa ett obligatoriskt samråd mellan kommunen och huvudmannen när en fristående skola vill etablera sig. Samrådet ska vara djupgående. Nationella riktlinjer för form och innehåll i ett samarbetsavtal ska finnas. Om någon part i undantagsfall behöver anmäla en avvikande uppfattning ska den nationella nivån träda in som oberoende tredje part. ska etableringen skjutas upp. I sådana undantagsfall ska kommunens samlade ansvar för alla barns och ungdomars utbildning tillmätas en avgörande betydelse. Ett samarbetsavtal ska finnas innan skolan får starta. Utgångspunkten ska vara elevens rätt till en utbildning av hög kvalitet och det gemensamma ansvar som alla aktörer, offentliga som privata, har för detta. Av samrådet ska framgå och var i kommunen en etablering är mest lämplig. För redan etablerade friskolor ska samma insyn, granskning och kvalitetskrav gälla som för alla andra skolor. Samarbetsavtal ska upprättas även med dem. Reglerna behöver ändras så att kommunerna ges större möjligheter att påverka etableringen av friskolor.
mot · GZ02Ub250 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att studera förutsättningarna för att inrätta ett svenskt arktiskt centrum. innehar ordförandeskapet i . Ur miljösynpunkt är ett viktigt område. Området är geografiskt stort och har betydande naturtillgångar. Stora intressen finns för utvinning av dessa tillgångar som området har en känslig miljö. Ett flertal länder forskar och följer utvecklingen i området, vilket är av stor betydelse. Även kunde öka resurserna för det genom att inrätta ett svenskt arktiskt centrum. I likhet med i och i kan exempelvis få en ställning som arktiskt centrum. har redan utomordentliga förutsättningar med befintlig forskningsverksamhet inom rymdteknik. Vidare har en lång tradition av forskarmiljö via den avancerade miljöforskning som finns i . Med anledning av det ovan anförda föreslås att regeringen ser över förutsättningarna för att inrätta ett svenskt arktiskt centrum.
mot · GZ02Ub251 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en uppföljning av erfarenheterna som Expertgruppen för oredlighet i forskning vid () gjort. Forskningsfusk så kallad oredlighet i forskningen kan leda till att människor och djur utsätts för risker och att förtroendet för forskare och forskning skadas. hade fram /10 en expertgrupp för frågor om oredlighet i forskningen. Den ersattes genom regeringsbeslut av en expertgrupp för oredlighet i forskning vid (). Högskolorna har enligt 1 kap. 16 § högskoleförordningen (1993:100) skyldighet att utreda misstankar om oredlighet i forskning, konstnärligt utvecklingsarbete eller annat utvecklingsarbete vid högskolan. /10 kan högskolan under pågående utredning hämta in ett yttrande från Expertgruppen för oredlighet i forskning hos . Om den person som väckt frågan om misstanke om oredlighet eller den som misstanken riktats mot begär det, ska högskolan hämta in ett sådant yttrande. Något yttrande behöver inte hämtas in om högskolan anser det som obehövligt. Det har bara gått Expertgruppen för oredlighet i forskning inrättades vid CEPN men det har redan framförts att det finns problem med nyordningen. Jävsproblematiken från tidigare kvarstår genom att högskolorna ansvarar för utredningen av fall som inträffat i den egna verksamheten. Vidare har det visat sig att man drar sig för att anmäla misstankar om oredlighet till den egna högskolans ledning. Utredningarna tog tidigare och det problemet kvarstår genom att det saknas kompetent förundersökningsledning. far erfarenhetsmässigt både anmäld och anmälare illa. Sanktionssystemet är inte utformat på ett rättssäkert sätt vilket också det är en allvarlig brist. Det är därför viktigt att man redan nu följer upp erfarenheterna av expertgruppens arbete och vidtar de förändringar som är motiverade. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GZ02Ub252 · 2011-09-30 00:00:00 — Utveckling av svensk forskning i medicinsk etik tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning av hur svensk medicinsk-etisk forskning bör utvecklas. lade grunden till forskningsetiken. I bildades Svenska etiska delegation. Därigenom bildades en fastare struktur för hur etiska frågor kunde hanteras i samhället. Dessa organ kom dock inte att ägna sig åt forskning i ämnet medicinsk etik. startades avdelningen för medicinsk etik i med som första professor i medicinsk etik, och därmed fick forskning i detta ämne en plattform i . har tjänster i medicinsk etik och bioetik även inrättats vid , och . Forskning i medicinsk etik har även bedrivits av etiker som arbetat vid filosofiska institutioner och teologer ofta i nära samarbete med den medicinska professionen. Vi står nu inför stora medicinsk-etiska utmaningar . Det är inte ovanligt att vårdpersonal av och till ställs inför svåra etiska dilemman. En väl fungerande forskningsstruktur ökar möjligheterna att utveckla den vårdetik som finns närmast patienten. Nya metoder i sjukvården ställer ökade krav på etiska analyser. Som exempel kan nämnas nanomedicinen och de genetiska tester som utvecklas. Frågor reses, t.ex. om hur vi informerar blivande föräldrar om risker. Hur lär vi barnmorskor att göra korrekta riskbedömningar? Dagens resurser för forskningsetik i allmänhet och medicinsk etik i synnerhet är otillräckliga. Nationella centrum bör skapas. De kan se olika ut men de bör ha nära anknytning till en medicinsk, etisk eller filosofisk institution samt minst en klinisk medicinsk enhet, samt kunna till verksamheten knyta annan behövlig juridisk, naturvetenskaplig och samhällsvetenskaplig kompetens. bör inför nästa forskningspolitiska proposition ge regeringen till känna att propositionen bör inrymma hur svensk medicinsk-etisk forskning ska kunna vidareutvecklas, organiseras och finansieras .
mot · GZ02Ub253 · 2011-09-30 00:00:00 — Studiemedel även för sfi-studerande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sfi-utbildning ska ge rätt till studiemedel. Sfi-undervisningen ska ge vuxna en god språklig grund för att gå vidare till arbete eller utbildning. Att erövra goda språknycklar är viktigt för varje människa för att fullt ut kunna delta i samhället. En bra sfi-undervisning välkomnar våra nya svenskar i nybyggarlandet. har alla som studerar på gymnasiet, komvux eller folkhögskola rätt till studiemedel. För den som studerar på sfi-utbildningar gäller dock andra villkor. Här blir man som vuxen hänvisad antingen till familjens försörjning eller till försörjningsstöd. Detta sänder ut helt fel signaler och är ett skäl till att det för många ter sig svårt att fullfölja sfi-utbildningen. Man söker oberoende och inte beroende av försörjningsstöd. Istället för dagens ordning borde sfi berättiga till studiemedel på samma sätt som om man läser in grundskolebehörighet eller senare gymnasiebehörighet vid komvux. Fördelen är att det då blir en tydlig studieprofil på utbildningen. Den ger både bidrag och lån som motiverar och underlättar att fullfölja studierna och den ger möjlighet till med de förmåner som då följer. Det innebär att nyanlända inte blir hänvisade till för sin försörjning utan får ta ansvar jämställt med övriga studenter . Regeringen bör återkomma med förslag till en förändring av vilka utbildningar som berättigar till studiemedel så att sfi-studenter inkluderas och inte exkluderas i gruppen vuxna studenter.
mot · GZ02Ub254 · 2011-09-30 00:00:00 — Ideellt skolengagemang i betyget tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att betyg ska kunna innehålla frivillig information om en elevs ideella engagemang inom ramen för skolans arbete. Ungdomsåren är viktiga för att etablera en egen identitet. Den utvecklas i samspel med familjen, andra små naturliga gemenskaper och det omgivande samhället. I de små gemenskaperna påbörjas i ungdomsåren inte sällan ett ideellt engagemang i någon form. Det kan vara allt från att gå med i en idrottsförening till att delta i teatergrupper eller samlarföreningar. Detta engagemang skapar identitet, meningsfull sysselsättning och social kompetens. Det civila samhället betyder oerhört mycket för att skapa en trygg uppväxtmiljö för våra unga. Det måste betonas mer än vad som görs . anser därför att elevens ideella engagemang ska kunna synas i elevens betyg. Frågan om vad för slags ideellt arbete som avses är inte helt enkel. Det finns dessutom ganska stora administrativa svårigheter, t.ex. gällande avgränsningar och hantering av intyg för vilket ideellt arbete som utförts. Ett första steg bör därför vara att det är ideella engagemang som sker inom ramen för skolans arbete som bör uppmärksammas. Det kan t.ex. handla om att leda en skolidrottsförening, att delta i Operation Dagsverke eller att aktivera sig i elevrådets verksamhet. kan det dock finnas anledning att bredda begreppet ideellt engagemang i detta avseende. Det finns flera viktiga syften som kan uppnås genom att strukturerat sammanställa ungdomars meriter. Det lyfter fram meriterna för den enskilde själv, vilket stärker självkänslan. Genom att redovisa ideellt engagemang kan ungdomars möjligheter att tydligare meritera sig för att komma in på arbetsmarknaden också stärkas. Vid ansökan till högskolan kan en samlad beskrivning av ideellt engagemang vara värdefullt, eftersom urvalsgrunden för upp till en tredjedel av platserna för nybörjarutbildningar kan beslutas av den lokala högskolan. Att lyfta fram ideellt arbete inom skolan bidrar slutligen till att förverkliga läroplanernas värdegrund och stärker det demokratiska samhället. Förslaget är att betyget ska kunna innehålla information om ideellt engagemang som en övrig upplysning och att det ska vara frivilligt. Det ska vara klassläraren eller klassföreståndaren som för in information i samband med betygssättning. Information om ideellt engagemang ska ges till klassläraren eller klassföreståndaren i samband med utvecklingssamtal.
mot · GZ02Ub255 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en elevhälsogaranti som garanterar att varje elev ska kunna få kontakt med elevhälsan under skoldagen. Den psykiska ohälsan bland ungdomar har försämrats; den tydligaste försämringen ses bland ungdomar mellan . Unga kvinnor upplever oftare än unga män att de lider av psykisk ohälsa. Skolan är ungdomarnas arbetsplats. Därför är det viktigt att de allra bästa förutsättningarna ges för att de i trygghet ska kunna utvecklas till starka personer. Många elever uppger dock att de har symptom som huvudvärk och sömnbesvär. När de själva svarar på frågan vad som orsakar detta är det mest dominerande svaret skolan. Det handlar om prestationskrav, otydligt ställda krav från skolans sida, läxor, prov med mera. Detta tillsammans med en fritid som oftast har för få timmar för att man ska få tid med allt man vill, gör att många ungdomar inte får ihop sina liv. Det finns naturligtvis många unga som mår dåligt av andra skäl, exempelvis att de kämpar med sin självbild eller att de har en jobbig situation i hemmet. För att kunna hjälpa barn och ungdomar måste vi vuxna finnas där de finns. Elevhälsan spelar här en viktig roll. Vi kristdemokrater välkomnar därför regeringens aviserade satsning på elevhälsan som har inletts och fortgår . Detta görs i form av ett riktat statsbidrag till skolhuvudmännen på för de kommande två åren. gjorde i sitt betänkande 2010/11:UbU7 flera tillkännagivanden som bör följas upp. Dessa handlade bland annat om vikten av att det görs en översyn av elevhälsans kvalitet och tillgänglighet. Hur elevhälsan ser ut och vilka resurser som finns skiljer sig dock mycket från kommun till kommun. I är kommunerna huvudman för elevhälsan och den regleras i skollagen. I den nya skollagen som klubbades igenom har kraven på elevhälsan skärpts. Enligt lagen ska både psykologer, kuratorer och specialpedagoger finnas med i elevhälsan. välkomnar denna skärpning men menar att även logopeder ska finnas med i elevhälsan. Logopederna har nämligen en oerhört viktig roll när det gäller att hantera elever som har problem med sin röst och att använda talet på ett tydligt sätt. Ett stort problem är att det i alltför många skolor endast erbjuds ett minimum av elevvårdande insatser det kan till exempel vara så att skolsköterskan endast finns på plats . Det finns en stor brist på tillgången till kuratorer och psykologer i många kommuner. Mot bakgrund av den ökande ohälsan hos barn och ungdomar är denna utveckling inte acceptabel. Vi kristdemokrater vill därför införa en elevhälsogaranti. Denna garanti ska ge en elev rätt att få kontakt med personal inom elevhälsan som har utbildning att möta behovet. På så sätt skulle ungdomars psykiska ohälsa tas på allvar och samhället skulle göra en viktig insats för att möta ungdomar på deras villkor. En fungerande elevhälsa är en viktig del för att förbättra ungdomars hälsa och välbefinnande.
mot · GZ02Ub256 · 2011-09-30 00:00:00 — Elitidrott och högre utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur möjligheter kan skapas för elitidrottare att kombinera studier med en elitidrottssatsning. har svensk idrott byggt upp ett system med riksidrottsgymnasier. Trots ett väl utbyggt system på gymnasial nivå, finns inget motsvarande inom högre utbildning. De allra flesta når inte toppen av sina idrottskarriärer under gymnasieåren. Vanligtvis nås den när idrottaren är . Det vore därför högst lämpligt att möjliggöra för idrottare att kombinera elitidrott med universitets- eller högskolestudier. I är det ett utbrett problem att pensionerade elitidrottare inte har en utbildning som en grund för en civil karriär. Som det ser ut är det nästintill omöjligt att kombinera studier på högre nivå med elitidrottskap, vilket är ett stort problem för unga idrottare. Det leder till att många idrottare efter gymnasieexamen tvingas välja mellan att fortsätta med elitsatsning och försaka utbildning, eller att tvärtom fortsätta att utbilda sig och avstå från en elitsatsning. Om svensk idrott fortsatt ska vara konkurrenskraftig måste detta tvingande val bytas ut mot möjligheten att kombinera högre studier med utövande av elitidrott. I länder som ses en elitidrottssatsning som ett karriärval som uppmuntras. Därför skräddarsys utbildningar för personer som vill satsa dels på sin utbildning, dels på sin idrottskarriär. Ytterligare en viktig del i en förbättrad situation för idrottares utbildningsmöjligheter vore att anordna idrottsutbildningar på högskola eller universitet på masternivå, att etablera ett elitidrottsuniversitet med bland annat en elittränarutbildning. Det bör utredas hur möjligheter kan skapas för elitidrottare att kombinera studier med elitidrottssatsning.
mot · GZ02Ub257 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetet för att förbättra skolmaten. Skollunchen är något som alla svenskar har minnen, känslor och åsikter om. Måltiden fyller flera viktiga funktioner: den ska dels vara ett tillfälle för alla elever att under trevliga förhållanden få äta sig mätta för att kunna klara skoldagen på ett bra sätt, dels vara ett bra tillfälle att lära barn och unga goda matvanor. Det är något som är viktigt för hälsan inte bara , utan även något man bär med sig under resten av livet. Att tillhandahålla elever en god skolmat är ett väldigt viktigt uppdrag, men på samma gång ett svårt uppdrag som innehåller många olika komponenter. Det handlar om att kunna servera välsmakande mat som också har ett bra näringsinnehåll. Maten ska helst vara närproducerad och ekologisk, men inte kosta för mycket. Dessutom ska lunchen serveras i en lugn och bra miljö. För en kommun med en begränsad budget är det inte det lättaste att få ihop alla dessa aspekter av skolmaten. Om vi ser oss om runt om i skiljer det sig väldigt mycket mellan hur mycket varje kommun lägger på skolmaten. Enligt kan det skilja i olika svenska kommuner. Resultatet av att skolmaten inte prioriteras blir att elever i vissa fall inte äter sig mätta och heller inte kan prestera för fullt i skolan. Vissa elever hoppar helt över lunchen. En undersökning uppskattar att så många som av alla skolelever hoppar över lunchen helt och hållet. Det bedrivs en hel del arbete för att stödja kommunerna i arbetet med att kunna erbjuda en bra skolmat. Till exempel har ställt samman råd och riktlinjer som kommunerna kan använda sig av för att leverera bra och allsidig kost. Problemet är att många kommuner inte har en utarbetad hälsostrategi när det gäller skolmaten och inte följer de rekommendationer som finns. Något som är viktigt är att ta fram goda exempel på bra skolmat ute i landet som andra skolor kan lära sig av. Ett exempel är Bättre Skolmat som drivs med stöd från av , en avdelning inom LRF. Syftet är att inspirera till utveckling och förbättring av svensk skolmat. Ett annat exempel är ett kunskapsnätverk med 33 kommuner och stadsdelar i som samarbetar för att sprida kunskap om hur skolor kan arbeta med ett positivt helhetstänkande kring skollunchen. Regeringen har genom lanserat en handlingsplan, det nya matlandet. Den presenterades 2009 och har uppdaterats . I handlingsplanen finns det med ett avsnitt om behovet av att förbättra den mat som serveras inom den offentliga sektorn. Där finns målsättningar som rör allt från kvalitet och matglädje till miljön i matsalen och bättre upphandlingsförfaranden. Detta är en bra start, men arbetet måste fortsätta. Inte minst viktigt är detta mot bakgrund av att övervikt och en stillasittande livsstil är verkliga problem hos den svenska befolkningen, speciellt hos många unga. Därför bör regeringen överväga ytterligare åtgärder som syftar till att förbättra skolmaten.