mot · GY02Fi9 · 2011-05-02 00:00:00 — I praktiken kommer det dock att dröja fram /12 innan avregleringen får effekt, eftersom tilldelningen av spårutrymme redan var fastställd när avregleringen i formell mening trädde i kraft. I det läge som råder, med en betydande kapacitetsbrist och tydliga samordningsproblem i stora delar av järnvägssystemet, kan den fortsatta avregleringen få betydande negativa effekter. Inom ramen för en bred översyn av järnvägens problem vill vi se över hur man fördelar spårutrymmet på ett sätt som är bäst för resenären och samhället i stort. började banunderhållet successivt upphandlas i konkurrens. beslutade att skulle avskiljas från genom bolagisering. underhållsverksamhet överfördes därmed från till det helstatliga . Att inte ens bedriva avhjälpande underhåll i järnvägsmyndighetens egen regi är internationellt sett en helt oprövad och riskfylld modell. Vi vill därför behålla Infranord i statlig ägo och undersöka möjligheten att återföra det avhjälpande underhållet till . Avregleringen av flyget bör också ses över ur ett regionalt tillväxtperspektiv. Kostnader har sjunkit på vissa sträckor men ökat på andra. Regeringen bör göra en översyn som genomlyser i vilken utsträckning avregleringarna fått de önskade effekterna. Där resultaten inte blivit de förutsedda ska förslag till nya regelverk utformas, som bättre förväntas leva upp till svenska folkets och näringslivets behov. Vi ska ha ett starkt, gemensamt pensionssystem. Alla ska kunna lita på att pensionssystemet ger en trygg inkomst på ålderns höst. Det är beslutet togs om det nya ålderspensionssystemet. Det behövs nu en grundlig utvärdering av detta system. Pensionssystemet har en stabil politisk förankring, vilket är värdefullt för . Det har prövats i ekonomisk upp- och nedgång, inklusive en djup lågkonjunktur under den förra mandatperioden. Pensionssystemet är ekonomiskt robust, men visar studier på låga framtida statliga pensionsnivåer för breda grupper av löntagare, vilket kan påverka förtroendet för det gemensamma pensionssystemet. Pensionssystemet står inför stora utmaningar . Den demografiska utvecklingen innebär att de som förvärvsarbetar måste försörja allt fler. Med en hög långtidsarbetslöshet försämras förutsättningarna att långsiktigt finansiera pensionerna. Vi får därtill en växande grupp medborgare som riskerar att få mycket låga pensioner till följd av att de utförsäkrats och/eller ställts utanför arbetsmarknaden . För att långsiktigt säkra pensionssystemets hållbarhet och trygga bra pensioner för breda yrkesgrupper är det viktigt att sysselsättningen ökar och att åtgärder vidtas för att möjliggöra för många fler löntagare att arbeta längre. Det kräver bl.a. ökade resurser för kontroll, forskning och utveckling av arbetsmiljöarbetet. Men det krävs också förbättrade insatser för rehabilitering och omställning för att förhindra den utslagning som sker från arbetslivet. Det behövs också en grundligare analys av vilka effekter de senaste årens förändringar riskerar att få för pensionssystemet. Denna bör göras i nära dialog med arbetsmarknadens parter och genomföras inom ramen för den breda pensionsöverenskommelsen över blockgränserna. Syftet bör vara att trygga goda pensioner och slå vakt om ålderspensionssystemets långsiktiga ekonomiska stabilitet. Regeringen bör återkomma med en redovisning av hur den statliga ålderspensionen påverkas av framväxten av en låglönemarknad och den högre arbetslöshetsnivå som etablerats där stora grupper ställts utanför arbetsmarknaden och de gemensamma trygghetssystemen. Barnfattigdomen är oacceptabel och ovärdig ett modernt samhälle. Barn väljer inte sina föräldrar. Bara ett land som på bästa sätt tar hand sin uppväxande generation, tar hand om sin framtid. har inneburit en välståndsökning för många svenska barnfamiljer. är ett rikt land. har inkomstklyftorna vuxit, och standardökningen har inte kommit alla barnfamiljer till del. Klyftorna mellan barn i olika familjer ökar. började barnfattigdomen, enligt Rädda Barnens definition, att öka igen. Det var ett trendbrott. En fördjupad fattigdom och ökade klyftor mellan olika grupper av barn, leder till att allt fler barn tvingas växa upp i samhällets marginaler. Detta innebär sämre förutsättningar på fler områden och en risk för deras utveckling. Framför allt har barnfattigdomen ökat bland barn till ensamstående föräldrar, där den är mer än så hög som bland barn till sammanboende föräldrar. Barnfattigdomen förklaras också av stora skillnader i hälsa, möjlighet till utbildning, arbete samt i olika delar av landet och även inom samma geografiska område. Barn i fattiga familjer får sämre utbildning, sämre hälsa, sämre möjlighet till fritidsaktiviteter, t.ex. i form av lek och en meningsfull fritid samt lever under betydligt mer otrygga förhållanden än andra barn, enligt Rädda Barnens analys. Barndomen går inte i repris. Familjens ekonomi ska inte vara avgörande för barns framtid. Samhället kan genom kompensatoriska åtgärder förbättra och underlätta barns uppväxtvillkor. Det handlar exempelvis om att det finns fritidsgårdar, att det råder avgiftsfrihet för barnsjukvården eller att kommunerna anordnar sommarlovsaktiviteter. Samhället är skyldigt att aktivt motverka effekterna i barns vardag av barnfattigdomen. Skolan är särskilt viktig för att motverka i övrigt ojämlika uppväxtvillkor. Vi socialdemokrater vill skapa en modern kunskapsskola med kvalitet och kreativitet i centrum. En skola som ger alla elever bästa möjliga förutsättningar för framtiden, oavsett föräldrarnas bakgrund. Vi Socialdemokrater menar att det ska råda nolltolerans mot barnfattigdom. Vi sätter målet att avskaffa barnfattigdomen. Detta är ett långsiktigt mål som kräver höga ambitioner. Vi kommer att steg för steg presentera konkreta åtgärder . Vi kräver också att regeringen i god ordning redogör för den förda politikens konsekvenser för barnfattigdomens utveckling. Den viktigaste insatsen för att motverka barnfattigdom är att bekämpa arbetslösheten och att skapa förutsättningar för högre sysselsättning. Men ytterligare insatser är nödvändiga. Vi kommer under innevarande mandatperiod att presentera ett brett program för att avskaffa barnfattigdomen. Förslag som vi ska titta närmare på är höjt underhållsstöd, införande av barnomsorg under obekväm arbetstid, höjt tilläggsbidrag för studenter med barn, kulturinsatser för barn i utsatta områden, förbud av frivilliga avgifter inom skola och förskola och rätt till heltid inom offentlig sektor. Förslag till alternativ budget står inför stora utmaningar. I avsnittet ovan redovisar vi socialdemokrater våra riktlinjer för den fortsatta utvecklingen av vår ekonomiska politik. I detta avsnitt, Förslag till alternativ budget, presenteras de förslag vi skulle ha föreslagit att antog om vi hade befunnit oss i regeringsställning. behöver en bred politik för ökad sysselsättning. Ovan redovisades socialdemokraternas inriktning för att nå full sysselsättning. Här redovisas konkreta insatser för att stärka sysselsättningen och långsiktigt bygga svensk konkurrenskraft. Vi vill tillsammans med centrala delar av näringsliv utforma forskningsprogram och en bättre fungerande riskkapitalförsörjning för ökad konkurrenskraft. Branscher som kan vara aktuella för gemensamma forskningsinvesteringar är exempelvis fordonsindustrin, gruvindustrin, läkemedels- och bioteknikbranschen, förnybar energi och tjänstesektorn. Vi anslår i 2011 för de första stegen för att utveckla ett program för ökad konkurrenskraft. Näringslivets behov ska vara styrande för prioriteringarna. Men vi ställer också tydliga krav: Investeringarna ska främja forskning som håller internationell världsklass, grundforskning såväl som tillämpad forskning. Investeringarna ska ha en tydlig profil av kommersialisering och innovationer, och småföretagens möjligheter att använda forskningsresultaten ska särskilt uppmärksammas, också i utformningen av insatser för bättre riskkapitalförsörjning. Investeringarna ska främja erfarenhets- och kunskapsutbyte mellan näringsliv och akademi, exempelvis genom gemensamma doktorandprogram. Investeringarna ska särskilt främja tjänstesektorns behov av relevant forskning. Satsningar på exempelvis tjänsteforskningsinstitut kan vara aktuella. En bransch som kan vara aktuell är besöksnäringen. I vår globaliserade värld är det inte bara företag som konkurrerar med varandra utan också länder. Staten kan göra skillnad för svenska företags framgång på vissa nyckelmarknader. Vi vill bryta den nuvarande passiviteten mot aktivitet. Svenska företag måste ta del av de möjligheter som ges av ökad global konkurrens och växande nya marknader. Vi vill ha fler regionala exportrådgivare som verkar nära småföretagen i landets alla län och ger kostnadsfri exportrådgivning. Vi vill också göra en särskild riktad satsning för att utbilda fler exportsäljare för att möta små och medelstora företags behov. Vi vill också stärka exportstödet mot viktiga tillväxtekonomier som , , och . Exportstödet ska särskilt stödja viktiga svenska framtidsbranscher, exempelvis företag verksamma inom energieffektivisering och omställning till ett mer hållbart samhälle. Vi vill anslå för detta . Den svenska arbetsmarknaden präglas i hög utsträckning av en omfattande matchningsproblematik. Arbetsgivarna har allt svårare att hitta kompetent arbetskraft som arbetslösheten är hög. Svårigheterna att hitta rätt arbetskraft för företagen pressar upp löner och priser. , vars främsta uppgift är att värna prisstabilitet, tvingas därför höja räntan . Regeringen vidtar inte heller nu några åtgärder för att åtgärda dessa problem. De åtgärder som regeringen flaggat för är i huvudsak tänkta att införas och är inte de mest effektiva insatserna för att skapa nya jobb. Problemen med missmatchningen på arbetsmarknaden måste hanteras. En kompetenskommission bör tillsättas. Dess syfte ska vara att föreslå åtgärder som gör att företag och branscher hittar rätt kompetens vid rätt tillfälle. Det handlar både om att studera och föreslå åtgärder på nationell nivå men också om att kartlägga behov lokalt och regionalt. Kommissionen ska kunna inhandla olika former av utbildningar eller andra lämpliga åtgärder från privata såväl som offentliga utbildningsföretag, universitet, högskolor och kommuner. Åtgärderna ska vara inriktade på de aktuella kompetensbehov som arbetsgivarna har, på såväl gymnasial som eftergymnasial nivå. Syftet ska vara att föreslå åtgärder som har största möjliga sysselsättningseffekt, givet de resurser kommissionen får till sitt förfogande. Kommissionen ska också kunna ge stöd till arbetsgivare som anställer personal för att bidra till kompetensutveckling i företagets regi. Kommissionen ska också få i uppdrag att analysera vad som kan göras för att öka söktrycket till utbildningar som bedöms som strategiska för näringsliv och offentlig sektor, men som har svårt att fylla sina utbildningsplatser. För att kommissionen ska komma i gång redan nu föreslår vi ett anslag på 100miljoner kronor i vårändringsbudgeten. Kommissionens budget är tänkt att växa och beräknas kunna uppgå till . Kommissionen ska bestå av företrädare för näringslivets branschorganisationer, små och stora företag, kommuner, staten och fackföreningar. ska en översyn av kommissionen göras i syfte att analysera om den bör fortsätta och om dess uppdrag behöver förändras i något avseende. För att möta pensionsavgångarna inom välfärden som väntar måste rekryteringen till dessa jobb stärkas. Insatser för att förbättra förhållandena för de anställda måste genomföras. Till dessa insatser räknas möjlighet till heltid och fast anställning. Men detta arbete måste påbörjas redan i utbildningssystemet, för att fler ska välja att läsa omvårdnadsprogrammet. sökte 18 000 ungdomar till omsorgsprogrammet. var det 4000 sökande till motsvarande utbildning. Ett sätt att förbättra villkoren för dem som överväger att studera omvårdnad är att erbjuda de studerande sommarjobb. En sådan möjlighet innebär också en möjlighet att praktisera sina kunskaper och att stärka sitt kunnande. I vår alternativa budget föreslår vi för att ge studerande på omvårdnadsprogram sommarjobb. bör alla som läser på omvårdnadsprogrammet garanteras sommarjobb. Sommarjobb för gymnasie- och högskolestudenter Ett sommarjobb är ofta ungdomars första kontakt med arbetslivet. Genom sommarjobb får ungdomar lära sig vilka krav som ställs på en arbetsplats, praktiska arbetslivserfarenheter och referenser för sitt framtida jobbsökande. anslog regeringen till kommunerna för att ordna sommar jobb åt unga, vilket räckte till ca 15 000 extra sommarjobb. tas detta bort med hänvisning till ett bättre arbetsmarknadsläge. Vi vill att satsningen kvarstår, men också att den går till statliga myndigheter och högskolestudenter. Även om arbetsmarknadsutvecklingen är ljusare än har fortfarande en av högsta ungdomsarbetslöshetsnivåer. Särskilda insatser ska göras för att nå ungdomar från utsatta områden. 5 000 fler sommarkurser i högskolan Arbetslösheten är alltjämt hög särskilt bland ungdomar. Ungdomsarbetslösheten i är bland de högsta i . Därför är det viktigt att investera i utbildning och det finns ingen anledning att försumma möjligheten att låta unga komplettera sin utbildning . Alternativet är för många unga en sysslolös sommar. Sommaruniversitet erbjuder en möjlighet för studenter att avsluta sin utbildning snabbare och att därefter söka jobb med de bättre möjligheter som en avslutad examen innebär. Antalet sökande i den ordinarie antagningen har ökat trots återhämtningen på arbetsmarknaden. För att möta detta söktryck föreslår vi ytterligare resurser till och högskolor för att kunna utvidga sommarkurserna . Om dessa resurser tas i anspråk till fullo, motsvarar det ungefär 5 000 platser redan denna sommar. Sommarundervisning för ungdomar utan grundläggande behörighet Den viktigaste orsaken till att ungdomar inte får jobb är bristande utbildning. Vi vill göra en särskild insats med sommarundervisning så att de som inte har grundläggande behörighet till högskola eller gymnasium får möjlighet att läsa upp det . I samband med undervisningen ska ungdomarna också erbjudas karriär- och studievägledning. Särskilda insatser ska göras för att nå ungdomar från utsatta områden. Vi anslår , vilket räcker till ca 10 000 utbildningsplatser. Fri entré på statliga museer Vi vill investera i kultur, men också i att göra de kulturskatter vi har tillgängliga för alla. Därför satsar vi på att låta fler få del av kulturen. I ett första steg vill vi att de statliga museernas skatter ska vara tillgängliga för alla. Vi vill införa fri entré för alla på de statliga museerna fr.o.m. . Sänkta avgifter i den kommunala kultur- och Den politik som bedrivs har inneburit neddragningar, nedläggningar, utrensningar, kontrollsystem och grundläggande ideologiska förändringar. Så ska exempelvis kulturpolitiken inte längre motverka kommersialismens negativa verkningar. Följaktligen ska bibliotek ut på entreprenad och varje konstnär med självaktning vara entreprenör. Att låta kulturen styras av kapitalstarka krafter är problematiskt både därför att det minskar kulturens och kulturutövarnas faktiska oberoende och för att det bidrar till att öka snarare än att minska klyftan när det gäller tillgång till kultur. Vi kommer aldrig att acceptera ett samhälle där det bara är de välbärgades barn som får möjlighet att lära sig att spela ett instrument. varierar nivån på avgifterna inom den kommunala kultur- och kraftigt. kostade det per termin på men var avgiftsfritt i kommuner som och . Den genomsnittliga terminsavgiften uppgick till . Vi vill stimulera kommunerna att sänka sina avgifter. De kommuner som sänker sina avgifter till max per termin, eller de kommuner som redan har avgifter som uppgår till max per termin, ska få ett stimulansbidrag motsvarande per barn som deltar i kultur- och . För de kommuner som redan tar ut en avgift på eller lägre kan stimulansen antingen användas till fortsatta avgiftssänkningar eller till en utökning av verksamheten. Ansvar för svensk ekonomi ska ha sunda offentliga finanser. Det är en förutsättning för uthållig tillväxt och en stabil välfärd. Genom överskott i goda tider förhindras nedskärningar i sämre tider, då välfärden behövs som mest. offentliga finanser är även en fråga om rättvisa mot kommande generationer. De starka offentliga finanserna som den socialdemokratiska regeringen byggde upp bidrog till att klarade sig relativt väl under finanskrisen förra mandatperioden. Överskottsmålet innebär att de offentliga finanserna ska visa ett överskott på en procent av en konjunkturcykel. Målet infördes för att minska den offentliga sektorns nettoskuld, skapa en buffert för att möta den demografiska utvecklingens kommande påfrestningar på de offentliga välfärdssystemen och bidra till en betryggande marginal till gränsen på av BNP i underskott i EU:s . B. Utgiftstaken måste hållas För att förhindra att tillfälligt högre inkomster används för att finansiera varaktigt högre utgifter infördes ett system med utgiftstak för staten. Sedan systemet infördes har utgiftstaken klarats samtliga år och bidragit till en ansvarsfull budgetpolitik och sunda offentliga finanser. Utgiftstaken måste fortsätta att värnas. Föreslagna åtgärder i den alternativa budgeten gjorde bedömningen att reformutrymmet uppgår till 5miljarder kronor 2011 och ytterligare 2012 utöver de insatser som redan beslutats. Denna inriktning motiveras, enligt , av det jämförelsevis låga resursutnyttjandet i svensk ekonomi. Regeringen definierar inget reformutrymme , utan återkommer med sin bedömning av detta i budgetpropositionen . Således presenterar regeringen heller inga nya förslag i Vårpropositionen, förutom smärre justeringar i vårändringsbudgeten. De planer som regeringen offentliggjort i olika sammanhang såsom förändringar av vissa skatter kommer inte upp till beslut förrän tidigast . Först då finns det också genomarbetade beräkningar av hur detta påverkar den offentliga sektorns ekonomi. Vi socialdemokrater gör ingen egen bedömning av reformutrymmet. Den höga arbetslösheten kräver emellertid insatser här och . lägger regeringen förslag i vårändringsbudgeten om ökade nettoutgifter på som tar av årets saldo. Här föreslår vi åtgärder om . Insatserna ryms mer än väl inom det utrymme som bedömt som rimliga för att stimulera ekonomin samt det utgiftstak som beslutat. Fri entré på statliga museer Lägre avgifter i kultur- och