ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Ub341 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka lagen om registerkontroll av personal som arbetar med barn. Det är vuxenvärldens ansvar att hindra att barn utsätts för övergrepp eller far illa. Ett sätt att öka skyddet för barn är en översyn av den befintliga registerkontrollen. Självklart innebär registerkontroll inte att ett fullgott skydd uppstår, men det är en bland flera åtgärder för att förhindra att fler barn blir offer. finns redan flera former av möjlighet till registerkontroll för olika grupper som genom sin anställning kommer i kontakt med barn. För förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg samt HVB-hem, hem för vård eller boende som tar emot barn, gäller obligatorisk registerkontroll, vilket i praktiken innebär att en arbetsgivare inte får anställa en person som inte har lämnat ett registerutdrag. Om registerutdraget innehåller anteckning med något av de brott som omfattas (bland annat sexualbrott och barnpornografibrott) är det dock upp till arbetsgivaren att avgöra om personen ifråga skall anställas eller inte. Detsamma gäller statlig, eller landstingskommunal myndighet som beslutar om anställning av personal inom bland annat vård av barn och ungdom i fråga om den som myndigheten avser att anställa eller anlita som uppdragstagare, samt socialnämnd, i ärenden om adoption, vårdnad om barn, barns boende, umgänge med barn, medgivande att ta emot barn med mera gällande brott som föranlett annan påföljd än böter. Även en överförmyndare eller överförmyndarnämnd, i ärenden om förmynderskap, godmanskap eller förvaltarskap, i fråga om den som överförmyndaren eller nämnden avser att utse eller avser att föreslå att rätten utser till förmyndare, god man eller förvaltare, får utföra registerkontroll. För dessa grupper är dock inte registerkontrollen obligatorisk. Ett flertal utredningar har föreslagit utvidgning av registerkontrollen till att även omfatta bland annat personliga assistenter för barn och unga, kontaktperson, kontaktfamilj och särskilt kvalificerad kontaktperson. Detta tycker vi är bra och bör genomföras. har vi genom motioner också pekat på det orimliga i att lagen omfattar alla utan undantag för någon personalkategori som söker arbete inom förskoleverksamhet, förskoleklass, skolverksamhet för skolpliktiga barn och skolbarnsomsorgen, men inte anställda i gymnasieskolan. Detta är inte rimligt, barn är barn . anmäldes över 1 600 fall av sexualbrott riktade mot barn enligt . Vi menar att lagen innebär ett viktigt skydd för barn och ungdomar, och bör utsträckas till att skydda alla minderåriga. Eftersom elever i normalfallet är minderåriga under gymnasiets första och andra år, bör alltså lagen gälla även dem som söker arbete i gymnasieskolan. Därför bör regeringen skyndsamt överväga att utreda att utöka lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg till att även omfatta anställda i gymnasieskolan.
mot · GZ02Ub343 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i samarbete med de svenska Waldorfskolornas samarbetsorganisation, , bör agera skyndsamt för att säkerställa att det skapas en svensk Waldorflärarutbildning. I finns ett flertal . I dessa skolor undervisas enligt läroplan som är godkänd av regeringen. tillbaka är utbildningen av Waldorflärare nedlagd i . Detta innebär att undervisningen på inte kan säkras genom utbildade och behöriga Waldorflärare. Det har funnits en utbildning för behöriga Waldorflärare som har genomförts av Waldorflärarhögskolan i samarbete med först i och sedan . Tyvärr har avbrutit detta samarbete. Waldorfskolorna har varit en viktig del av det svenska skolväsendet vilket på många sätt har bidragit till utvecklingen av den svenska skolan. När det nu inte längre finns någon Waldorflärarutbildning i hotas alla svenska i sin existens. Situationen är så allvarlig att regeringen har kapitulerat och skrivit in ett generellt undantag i skollagen när det gäller behörighetskrav för Waldorflärare. Detta är beklagligt eftersom det kan innebära framtida kvalitetsproblem på svenska . Denna situation hade kunnat undvikas ifall regeringen hade agerat och sett till att det skapades en ny svensk Waldorflärarutbildning. Jag föreslår därför att till regeringen uttala som sin mening att regeringen i samarbete med de svenska Waldorfskolornas samarbetsorganisation, , bör agera skyndsamt för att se till att det skapas en svensk Waldorflärarutbildning.
mot · GZ02Ub345 · 2011-10-03 00:00:00 — Försöksverksamhet med ämnesundervisning på modersmål tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att starta en försöksverksamhet i tio kommuner i landet där man prövar att ge eleverna rätt till undervisning i matematik på deras modersmål. Nästan all undervisning i skolorna bedrivs på svenska, något som gör det svårt för barn som ännu inte behärskar svenska obehindrat att tillgodogöra sig annan undervisning, såsom matematik. Det gäller framför allt elever som anlänt till och som inte har hunnit lära sig svenska tillräckligt bra för att hänga med i undervisningen. En elev har rätt att få bra undervisning i matematik även om eleven inte är duktig i svenska. Att undervisningen blir mer effektiv om lärarna talar ett språk som eleverna förstår säger sig självt. de gröna vill därför starta en försöksverksamhet i tio kommuner där man prövar att ge elever rätt till undervisning i matematik på deras modersmål, detta för att ge eleverna bättre kunskaper i dessa ämnen eleverna utvecklar sina kunskaper i svenska. När eleverna är nyanlända sker en större del av undervisningen i ämnena på modersmålet, men med tiden sker en större del av ämnesundervisningen på svenska.
mot · GZ02Ub346 · 2011-10-03 00:00:00 — Införande av en obligatorisk social viktning av skolpengen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda införande en obligatorisk social viktning av skolpengen. I stora forskningssammanställning kring frågan om varför svenska skolor har sackat efter i internationella kunskapsmätningar framställs social viktning som en av fem avgörande faktorer. Med social viktning avses här att den individuella skolpengen som följer varje elev viktas utifrån om eleven kommer från ett bostadsområde med positiva eller negativa sociala faktorer. Som negativa faktorer avses här till exempel hög arbetslöshet, hög andel socialbidragstagare och låg utbildningsnivå. lyfter särskilt fram att för att komma till rätta med den minskande likvärdigheten inom svensk skola avseende hela landet är det av stor betydelse att tillföra skolor i så kallat utsatta områden med negativ social belastning ökade resurser. I en undersökning från , , visar det sig att så gott som alla landets kommuner använder ett elevpengssystem, men endast viktar denna elevpeng med en social faktor inom . Med tanke på att skoldebatten i mycket handlar om bristande nationell likvärdighet i skolresultat och att speciellt pekade ut den sociala tilläggsfaktorn i skolpengen som en mycket viktig faktor som borde öka i syfte att komma till rätta med den bristande likvärdigheten, måste det anses som mycket anmärkningsvärt att endast 1/3 av landets kommuner använder sig av en social viktning av skolpengen. Detta trots att debatten i frågan har varit stor på den nationella arenan och knappast någon inom skolvärlden kan ha undgått frågeställningen. Frågan är mycket angelägen, och även om riksdag och regering i normala fall borde använda sig av stor återhållsamhet ifråga om att blanda sig i kommunala fördelningsfrågor på detaljnivå så måste denna fråga anses vara av så stor betydelse att det måste anses att det behövs en nationell reglering om att kommunerna måste införa en social viktning av sina skolpengar. Detta i syfte att säkerställa att elever med sämre förutsättningar får mer likvärdiga förutsättningar att nå skolans mål. Vi föreslår därför att till regeringen uttalar som sin mening att regeringen bör låta utreda möjligheten att lagstifta om en obligatorisk viktning av skolpengen med en social faktor i alla landets kommuner.
mot · GZ02Ub349 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om central rättning av nationella prov. Det är välkänt att utbildningen är den säkraste vägen till att lyckas i livet. Betygen avgör till stor del vilka möjligheter eleverna har att bli antagna till bra skolor och har således stor påverkan på hur väl dagens ungdomar kan forma sina framtida liv. Möjligheten att få rättvisa betyga är således grundläggande för att alla elever ska nå sin fulla potential. finns en risk av att betyg kan sättas godtyckligt vilket allvarligt underminerar den opartiskhet som är avgörande för att betygen ska fylla sin funktion som ett rättvist och urvalsinstrument vid antagning till högre studier. Statistik visar också att det finns risk för en omfattande betygsinflation. Dagens betygsättnings, framförallt på högstadiet, kretsar i stor del kring de nationella proven. Dock finns en stor skillnad mellan skolorna, där vissa skolor förbereder sina elever långt i förväg för att prestera bättre på proven. Något som skapar ojämna förutsättningar mellan skolorna, vilket i slutändan försvårar för eleverna. Regeringen bör därför göra en översyn av möjligheterna på att införa en central rättning av nationella prov. Utvärderingar från visar också på att tydligt rättade nationella prov har en återhållande effekt på betygsinflationen.
mot · GZ02Ub350 · 2011-10-03 00:00:00 — Förbättrade möjligheter till praktik för skolelever tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga förbättrade möjligheter till praktisk arbetslivsorientering för svenska högstadieelever. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga breddade möjligheter till arbetsplatsförlagd utbildning för gymnasiets teoretiska program. I då en tidig arbetslivskoppling blir allt viktigare så väljer fler och fler skolor, både högstadier och gymnasier, att dra ner på möjligheterna till praktik för svenska skolelever. Den praktiska arbetslivsorienteringen (prao) på högstadiet är för många elever första kontakten med arbetslivet. Praon ger också eleven möjlighet att prova olika yrken och inriktningar inför valet av gymnasieprogram. Många kommuner, och andra huvudmän för skolor, har signalerat att det är svårt att hitta praoplatser och har till följd av detta minskat möjligheterna till prao. menar organisationer som att många företag ser positivt på möjligheterna att ta emot praoelever och ge dem en första introduktion till arbetslivet. Regeringen bör därför göra en översyn av möjligheterna att ytterligare stötta svenska skolor i arbetet med att ta fram praoplatser. Genom den arbetsförlagda utbildningen på gymnasiet får eleverna en aktiv möjlighet att fördjupa sig inom de kurser som de har valt. Praktiken på gymnasiet är dock inte bara viktig för elever som går på yrkesförberedande program utan har också ett stort värde för de elever som går teoretiska program. Framförallt i förberedelserna inför val av högskoleutbildning kan det vara ovärderligt att få möjlighet att uppleva arbetsmiljön inom de yrken som ett eventuellt utbildningsval leder till. En tidig förståelse för vilka krav som ställs på arbetsmarknaden och av arbetsgivare ökar sannolikheten för att fler unga ska förbereda sig bättre inför inträdet på arbetsmarknaden. Goda möjligheter till arbetsförlagd praktisk är således extra viktigt i ett land som med den höga ungdomsarbetslöshet som för tillfället råder.
mot · GZ02Ub351 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat inslag av enteprenörskap inom vårdutbildningar på högskolor och universitet. Tack vare regeringens politik har fler privata företag etablerat sig inom hälso- och sjukvården i . Det är en positiv utveckling för patienter och anställda. Det skapar mångfald och valfrihet för den enskilde som söker kontakt med sjukvården. Minst lika viktigt är att medarbetarna inom hälso- och sjukvården ges möjlighet att få fler arbetsgivare att välja mellan. Det kommer att skapa en bättre arbetsmiljö även hos de traditionellt stora arbetsgivarna eftersom nya förebilder kommer att växa fram. Den nya utvecklingen innebär att befintliga utbildningar inom hälso- och sjukvården på universitet och högskolor behöver anpassas till de nya förutsättningarna. Ett viktigt inslag i utbildningen bör vara att studenterna får en systematisk insikt i entreprenörskap inom dessa utbildningar. Det talas fortfarande om landstingsutbildningar på vissa högskolor, men finns många olika arbetsgivare och dessutom goda möjligheter för nyutexaminerade att starta eget i småskalig verksamhet. Regeringen bör ge i uppdrag att anpassa utbildningarna inom traditionella vårdyrken så att entreprenörskap och företagande blir ett naturligt inslag under dessa utbildningar. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02Ub352 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inleda ett samarbete mellan och . har ambitioner att utvecklas till ett universitet. Ett sätt att nå dit kan vara att inleder ett nära samarbete med . En annan möjlig lösning är att i förlängningen skulle kunna bli en del av . Det skulle ge en bättre status för studenter och personal. Det skulle också bli en högre kvalitet för dem som är verksamma på . Det är inte ovanligt att studenter väljer bort som ett förstahandsalternativ, men om det vore en del av skulle det bli mer attraktivt att bo och studera i . Det finns givetvis även nackdelar med ett sådant förslag då ledningen skulle sitta på annan ort och möjligheterna till självbestämmande i viss utsträckning skulle gå förlorad. Men det som är viktigast för länet är att det bedrivs en utbildning av hög kvalitet i regionen med en högskola eller ett universitet som bidrar till länets och utveckling samt lockar till sig de bästa lärarna, forskarna och studenterna i . Det finns även skäl att se om det är någon del av det som bedrivs på skulle kunna vara möjligt att i eget namn bedrivas i Höskolan i . Med ovanstående motivering vore det önskvärt med en översyn om ett framtida samarbete mellan och .
mot · GZ02Ub354 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökad samverkan mellan universitet och högskolor. I finns det 14 universitet och 20 högskolor som är egna myndigheter och således lyder direkt under riksdag och regering. Dessutom finns det ett drygt tiotal enskilda utbildningsanordnare där de mest kända är och i . Vi vet att antalet ungdomar i åldern kommer att minska med en fjärdedel till 2018. Det gör att söktrycket på flera mindre universitet och högskolor kommer att sjunka men de större universiteten kommer med all sannolikhet att fylla sina platser. Det är nu viktigt att börja förbereda våra universitet och högskolor även på denna utmaning. invigdes för drygt sedan och har expanderat och nått betydande framgångar inte minst inom forskningen. I rapporten av forskningen vid redovisas experternas bedömning av nära fyrtio granskade utvärderingsenheter samt en omfattande bibliometrisk analys av kvaliteten på forskningen inom respektive enhet. Inom varje vetenskapsområde vid universitet finns enheter med mycket bra, i vissa fall till och med excellent forskning. Det betyder att det vid universitet bedrivs forskning som är nationellt och internationellt konkurrenskraftig. Med denna utvärdering som grund underlättas forskningsstrategiska ställningstaganden om resurser och profilering vid . är det närmare 20 000 studenter som går på och studerar ämnen inom bland annat humaniora, samhällsvetenskap och naturvetenskap. har också startat både juristutbildning och läkarutbildning. En viktig typ av verktyg för kommersialisering av forskning är lärosätenas s.k. holdingbolag. universitets nya holdingbolag kan nu medverka till att företag som har sin grund i forskningsresultat vid lärosätet startas och utvecklas. Det handlar bland annat om bättre förutsättningar för viss finansiering eller vid omfattande patentansökningar. är således väl rustat för att ta ett större ansvar när behovet av ökad samverkan mellan och högskolor blir allt mer påträngande. behöver ta fram en nationell incitamentsstruktur för samverkan mellan dagens universitet och högskolor. kan utvecklas till ett nav för samverkan mellan flera lärosäten i regionen. Det befintliga systemet för att fördela resurser till forskning behöver justeras till förmån för en transparent kvalitets- och resultatbaserad resursfördelningsmodell där kvalitet inte kvantitet ligger till grund för medelsfördelningen. Om regeringen önskar sammanslagningar och kvalitativa samarbeten mellan lärosäten måste regeringen ge ett långsiktigt och substantiellt stöd som stimulerar till detta. Spelregler ska vara tydliga och premiera kvalitet i forskningen. Dyra professionsutbildningar som bestäms av regeringen bör fullfinansieras så snart detta låter sig göras.
mot · GZ02Ub356 · 2011-10-03 00:00:00 — Elevhälsovård som en rättighet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda införandet av elevhälsovård som en rättighet för alla elever inom det svenska skolväsendet. Elevhälsovården inom svensk skola har stärkts i och med den nya skollagen som började gälla . Det är utmärkt. För elevhälsans medicinska, psykologiska och psykosociala insatser skall det nu finnas tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och kurator. Vidare ska det finnas tillgång till personal med sådan kompetens att elevernas behov av specialpedagogiska insatser kan tillgodoses. Detta gäller för alla skolhuvudmän, såväl kommunala som fristående. Emellertid finns det fortfarande inom skolväsendet en bred diskussion och osäkerhet om hur den nya skollagen skall tolkas när det gäller frågan hur många elever en skolsköterska, -läkare respektive -psykolog skall ansvara för. Denna diskussion är inte ny och i princip omöjlig att definiera exakt, eftersom behovet av hälsovård är lokalt betingat samt kan variera av många olika skäl. är det ett reellt problem att många elever och vårdnadshavare upplever stora brister i elevhälsovården, och dess bemanning kommer upp i debatten med jämna mellanrum. Denna motion väcks för att initiera ett annorlunda angreppssätt på denna fråga. Istället för att på central nivå i försöka definiera hur mycket personal som behövs inom skolväsen bör vi byta fokus och istället se problematiken ur elevernas perspektiv. Det är dags att utreda en elevhälsovård som en rättighet för eleverna. Att göra elevhälsovård till en rättighet för eleverna innebär att skolhuvudmannen ovillkorligen måste svara upp mot de lokala behoven som finns lokalt på varje skola utan att detta behov måste definieras centralt för hela landet. Detta innebär även att skolhuvudmannen får ett betydligt större ansvar för elevernas hälsotillstånd och att kontinuerligt hålla sig informerad över hur eleverna mår i syfte att möta elevernas behov av elevhälsovård. Ett stort steg mot en bättre hälsa för våra barn och ungdomar.
mot · GZ02Ub358 · 2011-10-03 00:00:00 — Värdegrunden i skolans läroplan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra skollagens formulering av värdegrunden. I den nya skollagen valde regeringen att överföra den så kallade värdegrundsdelen i den gamla läroplanen oförändrad till den nya läroplanen. Det stämmer att den gamla värdegrunden är välformulerad, men med vissa undantag. För att anpassa värdegrunden till ett modernt sekulärt samhälle som borde följande mening i värdegrunden ändras: I överensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Formuleringen av tradition och västerländsk humanism är olycklig. Att särskilt lyfta fram en religion är olyckligt när vi lever i ett samhälle där människor bekänner sig till många olika religioner, eller ingen religion alls. Formuleringen antyder också att rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande skulle vara specifikt kristna värden, vilket naturligtvis inte är fallet. Tvärtom är detta centrala begrepp inom alla världsreligioner. Sedan läroplanen skrevs har dessutom skilts från staten, och har inte längre en statsreligion. Även skrivningen om västerländsk humanism bör strykas eftersom den kan uppfattas som etnocentrisk och som en motsats till skrivningarna om vikten av ett internationellt perspektiv för att kunna se den egna verkligheten i ett globalt sammanhang och skapa internationell solidaritet. Det vore bättre att läroplanen formulerar vilka värden det faktiskt är som skolan ska grundas på, till exempel jämställdhet och alla människors lika värde, än luddiga hänvisningar till breda traditioner som kristendom eller västerländsk humanism. Jag anser därför att formuleringen om tradition och västerländsk humanism bör strykas, men att skrivningen om att individen ska fostras till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande bör kvarstå. bör ge regeringen detta till känna.
mot · GZ02Ub359 · 2011-10-04 00:00:00 — redovisas kostnader för kommuners egen FoU-verksamheten till , till utlagd FoU-verksamhet till och för de lokala och regionala FoU-enheterna till 139 miljoner kronor.9 Siffrorna är något osäkra då de delvis beror på hur uppgiftslämnarna, det vill säga kommunerna själva, har tolkat vilken verksamhet som ska betraktas som FoU-verksamhet. Ser vi till de olika delarna av den kommunala verksamheten är det främsta syftet med den egna FoU-verksamheten att främja undervisning. Även socialvård är ett viktigt område. Det tredje viktigaste området är transport och telekommunikationer. Av delen utlagd FoU-verksamhet är det största området offentlig förvaltning, ekonomisk planering och övrig samhällsservice (). Därefter är det vanligaste området socialvård, social miljö och trygghet ().10 Det är stor skillnad mellan olika delar av landet hur mycket medel det finns att avsätta till lokal och regional FoU-verksamhet. Statens andel av finansieringen bör därför inte minska. Nätverk och partnerskap mellan forskningen och praktiker i samhällsutvecklingen ska stimuleras. Erfarenheterna från exempelvis den breda samverkan som ligger bakom projektet , om forskning och tillämpning av forskningsresultat inom vård och omsorg, måste tas tillvara och en fortsättning av arbetet säkras. Staten bör i likhet med detta ta större ekonomiskt ansvar för FoU-miljöerna men också i större utsträckning säkerställa att välfärdsfrågorna får plats där. Detta genom att säkerställa att det finns medel att söka genom de statliga forskningsstiftelserna. Det är betydelsefullt, inte minst för mindre kommuner. Behovet av ett statligt sektor bör utredas. Detta anser vi att bör ge regeringen tillkänna. Per (MP) Se t.ex. resonemang om rotkunskaper, , Ett oändligt äventyr (2001). Att utvärdera tvärvetenskap, HSV, 2007. Reviews of higher education in regional and city development 200811, . Se bland annat växer och känner inga gränser, Regionalt utvecklingsprogram 20092013. , Forskningscirkeln och utvecklingen av skolan, . , Gott & blandat, Om FoU-miljöer i kommuner, landsting och regioner, och , 2009. Uppgifter från , .