mot · GZ02T429 · 2011-09-30 00:00:00 — Transportlösningar och it för en kunskapsbaserad ekonomi och värdeburen tillväxt.6 Investeringar i ökad kapacitet och kvalitet i järnvägssystemet7 Ny reglering av järnvägstrafiken ska bli ledande när det gäller punktlighet8 Återta avhjälpande och underhåll i regi9 Minska köerna och förbättra underhållet9 Införande av en avståndsbaserad vägslitageavgift för lastbilstransporter10 Ökad kontroll av regelefterlevnad i åkerinäringen11 Bättre rastplatser och säkra uppställningsplatser11 Främja etablering och utveckling av kombiterminaler11 Förbättrad vinterväghållning och vinterdäckskrav för tunga fordon11 Trafiksäkerhet intensifiera arbetet med nollvisionen12 Ökade möjligheter att hålla fordon i kvarstad12 Aktivt arbete för att försvåra för fordonsmålvakter och deras uppdragsgivare13 Hårdare kontroll av upphandling av kollektivtrafik14 Ett transportslag med utvecklingspotential15 Åtgärder för en renare och mer energieffektiv sjöfart16 Ett hållbart informationssamhälle för alla16 Slut de digitala klyftorna17 Fungerande bredband och mobil telefoni i hela Sverige17 Förbered för ny it-infrastruktur17 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Anslagsförändring (tkr) Projektering av strategiska framtidsprojekt beslutar bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden för ramanslaget 1:2 Banhållning som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 83 20132050. beslutar bemyndiga regeringen att besluta om en låneram i intill ett belopp av högst 18 för prioriterade järnvägsprojekt m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökad kapacitet för järnvägstrafiken i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en utbyggnad av tunnelbanan i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om styrningen av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konkurrensutsättningen av persontrafiken på järnväg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om återförande av avhjälpande och underhåll i regi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder i storstadsregionerna för trafikinformation och infartsparkeringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om minskad bärighet på grund av tjälskador. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för skattebefrielse på etanol även efter 2013.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för fortsatt utbyggnad av infrastrukturen för fordonsgas i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av en avståndsbaserad vägslitageavgift på lastbilstransporter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad samordning mellan polisen, Transportstyrelsen, , och för ökad kontroll av regelefterlevnaden bland åkerier som utför transporter i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av bättre rastplatser och säkra uppställningsplatser för yrkestrafiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av vinterdäckslag för tunga fordon i enlighet med förslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av en kommission som ska granska de tio farligaste vägarna i och föreslå trafiksäkerhetshöjande åtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av krav på att en reflexväst ska följa med som utrustning i alla nya personbilar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alkolås. tillkännager för regeringen om sin mening vad som anförs i motionen om vikten av intresseorganisationer som arbetar för att höja trafiksäkerheten. tillkännager för regeringen om sin mening vad som anförs i motionen om lagstiftning rörande användande av elektronisk kommunikationsutrustning vid framförande av motorfordon. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade möjligheter att hålla fordon i kvarstad.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att försvåra möjligheterna för en person att agera s.k. målvakt när det gäller ägandet av fordon.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avregleringen av kontrollbesiktningen av fordon. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krav på utförare av kollektivtrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den nya kollektivtrafiklagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta användandet av cykel som transportsätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avreglering av flygledartjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flygets klimatpåverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svavelhalten i fartygsbränslen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det it-politiska målet, ett hållbart informationssamhälle för alla, behålls. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om god mobiltäckning i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om god bredbandstäckning i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett tydligare uppdrag för länsstyrelserna i kartläggningen av befintliga nät. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nätstandard. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om e-legitimation.4 tillkännager för regeringen som sin mening om vad som anförs i motionen om behovet av ett tydligare uppdrag i kartläggningen av befintliga nät. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förberedelser för en ny it-infrastruktur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om finansiering av infrastruktur. 1 Yrkande 11 hänvisat till SkU. 2 Yrkande 22 hänvisat till JuU. 3 Yrkande 23 hänvisat till CU. 4 Yrkande 36 hänvisat till KU. Transportlösningar och it för en kunskapsbaserad ekonomi och värdeburen tillväxt. Vi ser flera stora utmaningar inom trafik- och it-området. Allt större arbetsmarknadsregioner ställer krav på en bättre fungerande arbetspendling. Industrin behöver såväl bättre fungerande godstransporter på befintligt järnvägsnät som utökad kapacitet. Trängseln och olyckorna på våra vägar ökar. Det innebär att det är angeläget både med utbyggd kollektivtrafik och åtgärder som höjer trafiksäkerheten. Bredbandsutbyggnaden haltar och mobiltäckningen uppvisar fortfarande brister. Klimatutmaningen kräver ett betydligt mera hållbart transportsystem där koldioxidutsläppen ständigt måste minska. I om framtidens transportpolitik bedöms att utsläppen av växthusgaser från transportsektorn måste minska till 2050. Detta kräver tydliga krav på att alla transportslag arbetar aktivt med att kontinuerligt minska sina koldioxidutsläpp. Handling behövs på såväl internationell, europeisk som nationell nivå. Vi vill att går i täten för att utveckla och använda både ny energieffektiv teknik och hållbara alternativa bränslen för transportsektorn. Görs omställningen kan minska sitt beroende av olja och vara bättre rustat mot framtida höjningar av oljepriset. Vi vet att oljepriserna kan svänga snabbt kopplat till både den säkerhetspolitiska utvecklingen och den ekonomiska utvecklingen i allmänhet. Med ett minskat oljeberoende görs mindre sårbart. Den samlade internationella forskningen visar på ett tydligt samband mellan investeringar i infrastruktur och långsiktig ekonomisk tillväxt. Investeringar i infrastruktur skapar direkt sysselsättning både i den traditionella anläggningsbranschen och i den kunskapsintensiva tjänstesektorn. För varje extra miljard till investeringar och underhåll i transportsystemet skapas över tusen jobb direkt och ännu fler indirekt. Det bygger också starkt med bättre resmöjligheter för arbetspendlare och god transportkapacitet för industrin. Hållbara infrastrukturinvesteringar är en grundläggande del i den socialdemokratiska sociala investeringspolitiken. Det är en grundläggande del i våra ambitioner om en kunskapsbaserad ekonomi präglad av värdeburen tillväxt. Då den ekonomiska utvecklingen nu bromsar in är det rätt tid att starta genomtänkta infrastruktursatsningar. Kostnaderna blir lägre än om investeringarna skulle ha gjorts i en högkonjunktur. Sysselsättningseffekterna kommer att bli positiva. Det är tydligt att står inför ett vägval. Ska vi investera och göra miljösmart genom ökad kapacitet för gods på järnväg och nya snabbtåg eller ska vi bara fortsätta att sänka skatterna? Ska vi öka möjligheterna till fungerande arbetspendling till ett nytt spännande jobb eller bara fortsätta att sänka skatterna? Ska vi passivt lita på att marknaden helt själv klarar mobil- och bredbandstäckning eller ska vi ställa tydliga krav på operatörerna? Ett modernt och framåtblickande samhälle behöver en sammanhållen och väl fungerande infrastruktur för transporter och it. Med rätt riktade investeringar är detta möjligt. Investeringar i ökad kapacitet och kvalitet i järnvägssystemet av bristande resurser till underhåll och begränsad kapacitetsökning är det svenska järnvägsnätet starkt ansträngt. Trafikmängden är större . Dagens tåg är tyngre, längre, bredare och högre vilket gör att infrastrukturen slits snabbare. Arbetspendlare upplever att tågen är ständigt försenade. För större arbetsplatser i storstadsområdena är inställda möten en del av vardagen eftersom de anställda drabbas av tågförseningar. De som väljer att utnyttja tåget för resor i samband med storhelger och semester har råkat ut för absurda förseningar. Risken är att både fler pendlare och resenärer som använder tåget och semester i stället väljer bilen. Då kommer vi att få en utveckling mot både ökad trängsel på vägarna och högre utsläpp. Under den kraftiga drabbades även industrins godstransporter av betydande störningar. Dessutom ser vi ett tryck från stora delar av industrin att köpa mer godstransporter på järnväg förutsatt att järnvägsnätet får både högre kvalitet och kapacitet. Den borgerliga regeringen har aviserat att man att utöver tidigare aviserade anslag kommer att satsa 1,8 miljarder 2012 och 2013 för ökat underhåll (växlar, ny växelvärmestyrning), trimningsåtgärder (förlängning av mötesspår, förbättrade bangårdar) och reinvesteringar (byte av spår, ställverk, spårväxlar m.m.). Det är positivt men löser inte järnvägens problem. Värt att notera är att regeringen tidigare sänkt tilldelningen till underhållet för järnvägen med 700 miljoner. har Socialdemokraterna i varje budget föreslagit större satsningar på järnväg än regeringspartierna. Under innevarande planperiod föreslog vi investeringar i järnvägen och kollektivtrafik på 101 miljarder mer än regeringen. Utan denna höjda investeringsram kommer järnvägens problem att kvarstå. lägger vi sammanlagt 12,25 miljarder på ökade investeringar i järnväg. Det handlar primärt om att tidigarelägga kapacitetshöjande åtgärder på de mest kritiska avsnitten, vilket enligt bedömning i många fall är synonymt med de hårt ansträngda persontrafikstråken i storstadsregionerna. Totalt satsar vi 10 miljarder på tidigareläggning av angelägna investeringar. Därutöver vill vi avsätta till projektering av strategiska infrastrukturprojekt, vilket är möjligt först . Det handlar bland annat om höghastighetsbanorna Ostlänken mellan och , Götalandsbanan mellan och och en ny fast förbindelse över . I våra prioriteringar finns de projekt som vi aviserade tillsammans med och . För Socialdemokraterna är målsättningen att av befolkning inte ska ha längre än till en höghastighetstågstation. De prioriterade sträckorna är StockholmGöteborg och StockholmMalmö. Detta är en tydlig del i vår målsättning om som en kunskapsbaserad ekonomi med värdeburen tillväxt. har vi socialdemokrater prioriterat järnvägen högre än den borgerliga regeringen. Vår plan för de framtida järnvägssatsningarna går helt i linje med vår ambition om en kunskapsbaserad ekonomi och en värdeburen tillväxt. De olika framtidsscenarier som tecknats för pekar alla på en fortsatt stark befolkningstillväxt. Aktuella befolkningsprognoser pekar på en befolkningsökning fram i på mellan 300 000 och 500 000 personer. För att klara den starka befolkningstillväxten krävs, utöver planerade investeringar, ytterligare satsningar på kapacitetsstark kollektivtrafik. Vi vill att staten och regionen tillsammans utformar en långsiktig strategi för en kraftfull utbyggnad av . Vi avsätter redan i denna budget totalt i statsbidrag för utbyggnad av grön linje från till Hagastaden/nya . Delar av regionen som //Arninge och Barkaby är också intressanta för nya tunnelbanelinjer, och även i dessa fall anser vi att staten bör bidra finansiellt. Ny reglering av järnvägstrafiken ska bli ledande när det gäller punktlighet Avregleringen av järnvägstrafiken måste ses som ett misslyckande. tas de sista stegen till privatiseringen av järnvägen. /12 har alla aktörer möjlighet att ansöka om spårutrymme, så kallade tåglägen. Den negativa utvecklingen inom järnvägssektorn med inställda avgångar och avsevärda förseningar reser en rad frågor om hur området påverkats och kommer att påverkas av avregleringen och den slutliga privatiseringen . I länder som och där persontrafiken har avreglerats på liknande sätt har detta gått ut över både persontrafikens samordning, säkerhet och punktlighet. Inom ramen för en bred översyn av järnvägens problem vill vi skapa ett nytt system som fördelar spårutrymmet på ett sätt som är bäst för resenären och för samhället i stort. I stället för fortsatta avregleringar av persontrafiken behöver en rejäl nystart och ett tydligt samhällsuppdrag där punktlighet, kvalitet och resenärernas villkor sätts i centrum i stället för kortsiktiga vinster. Målsättningen är att ska utvecklas till ett högklassigt tågbolag som kan mäta sig med de bästa tågbolagen i när det gäller kvalitet och punktlighet. Återta avhjälpande och underhåll i regi För att säkerställa ett fullgott avhjälpande och underhåll vill vi att dessa tjänster återtas i regi för att säkra effektivitet och samordning. Minska köerna och förbättra underhållet Ett väl underhållet vägnät är en förutsättning för både väl fungerande gods och persontransporter i . Problemen ser annorlunda ut i olika delar av . I storstäderna ser vi kraftiga problem med köer. Det ger stora samhällsekonomiska förluster, sämre livskvalitet och ökar utsläppen. Utanför storstäderna ser vi ökande problem med minskad bärighet på grund av tjällossning. Byggnationen av angelägna trafikprojekt skapar tyvärr kraftiga störningar . Här krävs ökad samordning mellan ansvariga myndigheter och byggentreprenörer för att förbättra trafiksituationen. Det finns även anledning att titta på temporära förstärkningar av kollektivtrafiken med extra bussar under byggnationen av större projekt. Det går inte att bara vänta fem eller på att de nya stora trafikprojekten ska bli färdigbyggda. Det krävs åtgärder som går att genomföra relativt snabbt. Då det ofta kan ta att färdigställa kapacitetshöjande åtgärder i vägtrafiken är det angeläget att effektiva åtgärder som bättre trafikinformation och infartsparkeringar används. En given åtgärd för att minska köerna är naturligtvis att andelen kollektivtrafikresenärer ökar. För detta krävs en tillgänglig kollektivtrafik med hög kvalitet. Vägtrafikens främsta utmaning är att minska koldioxidutsläppen. För att möta klimatutmaningen handlar det både om att bana väg för hållbara biobränslen och energieffektiv teknik. Fordonsskatter och förmånsvärden måste utformas så att de främjar energieffektiva fordon oavsett bränsle. Detta bör kombineras med en form av skärpt miljöbilsdefinition. För tunga fordon måste användandet av alternativa bränslen ta fart. Även här finns en potential för energieffektivare fordon genom användandet av längre fordonskombinationer och en rad andra åtgärder. Vi ser även positivt på att EU förbereder en lagstiftning om koldioxidutsläpp från tunga fordon. Vidare är det angeläget med välriktade fordonsforskningsprogram för att ta fram ny fordonsteknik som minskar utsläppen. För att inte förlora de resurser som lagts på att introducera E85 som fordonsbränsle i anser vi att skattebefrielsen måste fortsätta även efter 2013. När det gäller fordonsgas måste utbyggnaden av infrastruktur fortsätta. Införande av en avståndsbaserad vägslitageavgift för lastbilstransporter Lastbilen är nödvändig i stora delar av godstransportsektorn. De flesta branscher är beroende av effektiva lastbilstransporter. Behoven av godstransporter beräknas fortsätta öka . För att finansiera nya investeringar i vägar och järnväg i vill vi införa en avståndsbaserad vägslitageavgift för lastbilstransporter för alla tunga lastbilar som trafikerar vägnätet i såväl svenskregistrerade som utlandsregistrerade. Beräkningar från dåvarande och visar att lastbilstrafiken stod för av vägslitaget men bara för av vägskatterna . Mot den bakgrunden anser vi det rimligt att genom en särskild avståndsbaserad avgift internalisera den tunga trafikens kostnader för samhällsekonomin. Det möjliggör nya investeringar i infrastruktur som gynnar exportindustrin i stort, seriösa aktörer i åkerinäringen och den svenska samhällsekonomin. Liknande avgifter för lastbilstrafiken finns i och . Två länder som väntas följa är och . Dessutom finns ett frivilligt ramdirektiv i EU för avgifter för lastbilstrafik. En svensk avgift bör vara utformad på ett sådant sätt så att teknik som ombordutrustning i lastbilarna är harmoniserad med liknade system i EU. Vägslitageavgiften ska vara differentierad efter vilken så kallad euroklass på avgasreningen lastbilen har. En nyare lastbil och därmed högre euroklass innebär lägre avgift. Då banavgifterna för godstrafiken på järnväg kan behöva höjas på vissa sträckor för att finansiera nya investeringar ser vi det också som nödvändigt att införa en skatt på lastbilstransporter för att skapa en mer sund konkurrenssituation mellan godstransporter på väg och järnvägen. Regeringen har redan genomfört generella höjningar av banavgifterna. Vissa branschundantag från vägslitageavgiften ska få förekomma. Vägslitageavgiften väntas inbringa och kommer att användas till investeringar i såväl förbättrade vägar, förbättrad vinterväghållning, säkra uppställningsplatser som ökad kapacitet och kvalitet i det svenska järnvägsnätet. Sammantaget bidrar skatten på lastbilstransporter till att främja den seriösa åkerinäringen, trafiksäkerheten, miljön och konkurrenskraft. Ökad kontroll av regelefterlevnad i åkerinäringen ser vi hur seriösa aktörer inom åkerinäringen upplever en allt hårdare konkurrens från åkerier som inte respekterar gällande regler och anställer personal på undermåliga villkor. Vi vill därför att polisen, Transportstyrelsen, , , och effektivt samordnar sina åtgärder för att kontrollera regelefterlevnaden i åkeribranschen. Bättre rastplatser och säkra uppställningsplatser Många lastbilschaufförer upplever en tydlig brist på bra rastplatser och säkra uppställningsplatser för att förhindra godsstölder. Detta gör att standarden på rastplatserna bör ses över och att säkra uppställningsplatser öppnas på platser där chaufförer ofta stannar . Främja etablering och utveckling av kombiterminaler I arbetet med att minska godstransporternas klimatpåverkan och skapa effektiva transportlösningar för industrin framstår det som mycket angeläget att underlätta etableringen för så kallade kombiterminaler. Detta för att godstransporter på väg, järnväg och sjöfarten enkelt kan mötas för snabb omlastning. Förbättrad vinterväghållning och vinterdäckskrav för tunga fordon Under den stränga /11 inträffade flera olyckor med lastbilar i halt väglag. Ofta blev följden stora störningar i trafiken. Av både trafiksäkerhetsskäl och framkomlighetsskäl finns det skäl att se över hur vinterväghållningen fungerar i . vill vi att regeringen ändrar vägtrafikförordningen så att lastbilar och bussar blir skyldiga att använda vinterdäck på drivaxeln mellan . Kravet ska även gälla utländska fordon. Liknande lagstiftning finns i och . Tillsammans med bättre vinterväghållning kan vinterdäckskravet öka trafiksäkerheten och framkomligheten . Trafiksäkerhet intensifiera arbetet med nollvisionen har länge varit ett föregångsland när det gäller trafiksäkerheten. Mycket tack vare nollvisionen som antog 1997. Men 2011 har vi sett att antalet dödade och skadade åter ökar i trafiken. Det finns flera relativt enkla åtgärder som kan höja trafiksäkerheten i . Utbyggnaden av mötesfria, två-plus-ett-vägar måste fortsätta. Det är en mycket effektiv åtgärd för att minska antalet dödade och skadade i trafiken. Vi vill att en kommission ska granska de tio farligaste vägarna i och komma med förslag på hur dessa vägar kan bli säkrare. omkommer omkring 125 människor i trafiken på grund av alkohol. I takt med att tekniken utvecklas vill vi ha krav på att alla fordon i yrkesmässig användning i EU ska utrustas med alkolås. Det ska senare följas av samma krav på fordon i privat bruk. Drar detta ut ska gå före. Vi vill även att trafikförordningen ändras i linje med förslag så att lastbilar och bussar blir skyldiga att använda vinterdäck på drivaxeln. Det borde också vara krav på att en reflexväst ska medfölja alla nya bilar som säljs i . måste också arbeta än mer aktivt i EU och på internationell nivå när det gäller trafiksäkerhet. omkommer 1,3 miljoner människor i trafikolyckor världen över. Det gör trafiksäkerhetsfrågan till en global folkhälsoutmaning. Vi ser positivt på att intresseorganisationer som NTF, Cykelfrämjandet och Motorcyklister driver ett aktivt trafiksäkerhetsarbete. Vi vill att de ges tydliga uppdrag och bra villkor för ett fortsatt aktivt arbete. Vi ser det också som angeläget med att försäkringsbolagen ger premielättnader till dem som köper bilar med säkerhetshöjande utrustning som alkolås, automatbroms och trötthetsvarnare. Vi vill även lagstifta rörande användande av elektronisk kommunikationsutrustning vid framförande av motorfordon. Sammantaget ger dessa åtgärder ytterligare steg mot nollvisionen. Ökade möjligheter att hålla fordon i kvarstad Många allvarliga trafikolyckor sker med förare som upprepade gånger dömts för olovlig körning, rattfylleri eller att ha kört narkotikapåverkade. Inom yrkestrafiken kan det även gälla upprepade brott mot kör- och vilotidsregler. Vi vill därför att det blir lättare för polisen att hålla fordon i kvarstad när ägare eller förare av fordon systematiskt begår allvarliga trafikbrott. Detta ska även gälla utlandsregistrerade fordon vars förare begår trafikbrott i . För fordon där det finns en avsevärd risk att bötesbeloppet inte kan drivas in bör fordonet kunna hållas i kvarstad till dess att bötesbeloppet säkrats. Aktivt arbete för att försvåra för fordonsmålvakter och deras uppdragsgivare Ett växande problem är att personer agerar som så kallade målvakter för fordon. En person, ofta med små möjligheter att betala föreläggande, skrivs som ägare till ett stor antal fordon. Dessa fordon brukas sedan av andra personer. Exempelvis fordonsskatt, trängselskatt, parkeringsböter och trafikförsäkring och andra avgifter och förelägganden åläggs målvakten. Det krävs ett aktivt samarbete mellan polisen, kronofogden, skattemyndigheten, Transportstyrelsen och kommunerna för att försvåra för personer att agera som målvakter. presenterade Transportstyrelsen och kronofogden en rad konkreta förslag, bland annat att skulderna ska tillfalla fordonet inte ägaren. Detta innebär att fordonet tas i beslag.