mot · GY02Fi11 · 2011-05-03 00:00:00 — inställning till mångkulturalismen delas av framstående ledare runt om i . har bl.a. förbundskansler och premiärminister uttalat sig negativt om den massinvandringspolitik och den mångkulturalistiska utopi som präglat deras respektive länder . 9.1.5Asylrätten urholkas Alliansens överenskommelse med Alliansen har tillsammans med ingått en ramöverenskommelse för migrationspolitiken som sträcker sig , av statsministern beskriven som historisk.54 Även om uppgörelsen är mycket oklar pekar den ändå ut en tydlig riktning för invandringspolitiken. Det är uppenbart att en generell önskan finns om mer invandring till . Tydligast har uppgörelsen varit i synen på människor som vistas i illegalt. Människor som fått avslag på sina asylansökningar men vägrat att följa dessa beslut ska enligt överenskommelsen få tillgång till offentligt finansierad vård, skola och möjligen även i någon form till arbetsmarknaden. noterar här en tydlig svängning i regeringens politik från att tidigare ha varit tydlig med att inte premiera människor som bryter mot svensk lag och att tydligt påpeka att en grund för ett fungerande asylmottagande även är att återvändandet för människor som fått avslag på sina asylansökningar fungerar. Det är uppenbart att regeringens politik på detta område har varit fullständigt misslyckad. Trots erbjudna betalningar till människor för att återvända vägrar flertalet berörda att resa tillbaka frivilligt. har tvingats överlämna 40 209 ärenden till polisen för verkställande i de fall då utlänningen inte vill åka hem frivilligt efter ett avvisningsbeslut. Av dessa har endast 11 831 verkställts. Det betyder att polisen misslyckas i av fallen. till är siffran 75%.55 Det handlar totalt om nästan 60000 personer som fått avslag på sina ansökningar men som ändå inte lämnat landet. Sammanfattningsvis innebär detta att det är ungefär varannan av dem som fått avslag på sin ansökning som fortsätter att vistas i illegalt. Detta är naturligtvis djupt oroande och skadar allvarligt trovärdigheten för svensk asylpolitik. Till detta kommer alla de som tar sig in i landet men som inte ens väljer att söka uppehållstillstånd i någon form. Denna siffra är av naturliga skäl okänd. Genom att belöna dem som bryter mot svensk lagstiftning med offentligt finansierad välfärd sänder regeringen ut mycket märkliga signaler. Frågan är om det över huvud taget är någon mening med att ansöka om asyl innan bosättning när personer utan uppehållstillstånd i stor utsträckning ändå ska ges samma rättigheter som individer med uppehållstillstånd. Det är bedömning att uppgörelsen kommer att minska respekten för negativa beslut i asylprocessen och skapa en bisarr situation där en del av samhället ska arbeta för att personer utan tillstånd avvisas som andra delar av samhället arbetar för att göra tillvaron för dessa människor bättre. Uppskattningar från visar att det kan röra sig om 80 000 personer som befinner sig i illegalt.56 Några exakta siffror är av naturliga skäl omöjliga att få fram, men vi finner det sannolikt att denna grupp växer som går. anser att det även ur en rent human synvinkel är oacceptabelt att skapa incitament för människor att försätta sig i en osäker och otrygg tillvaro. Lösningen måste vara att minska möjligheterna för denna grupp att växa genom att bekämpa människosmuggling och se till att avvisningsbesluten verkligen verkställs. Migrationsminister har tidigare deklarerat att regeringen inte tänker medverka till några nya amnestier för asylsökande som fått avslag på sina ansökningar. Eftersom den nu föreslagna politiken öppnar för just krav på tillfällig asyllagstiftning, som inställning i denna fråga är känd, är det befogat att fråga sig om regeringens hållning står fast eller om vi framöver kommer få se just generella amnestier. uppfattning är att regeringen med den föreslagna politiken sänder ut dubbla signaler och urholkar asylrätten, vilket på kommer att leda till att förtroendet för asylinstitutet urholkas helt och hållet. 9.2.1Nytt fokus och en mer flexibel biståndssyn anser det viktigt att bidra till andra länders utveckling och bistå med humanitär hjälp i händelse av katastrofer. För att kunna göra det och uppnå goda resultat tror vi på ett bistånd som är inriktat på kvalitet, effektivitet och flexibilitet. biståndsmål ligger i paritet med , motsvarande 0,av BNI. nöjer sig dock inte med en kvantitativ målsättning utan fäster större fokus vid kvaliteten att varje enskild krona gör så mycket nytta som möjligt. Vi har ett bredare och mer flexibelt biståndsbegrepp än regeringen och menar att bistånd kan ta sig olika former, beroende på utvecklingslandet och skeenden däri. Denna flexibla syn på bistånd medför även att vi skapar ett reformutrymme i mångmiljardklassen. menar vi det behöver läggas ett mycket större fokus på humanitärt bistånd än vad som görs . 9.2.2Ökad hjälp till världens flyktingar Krig och naturkatastrofer tenderar allt som oftast att skapa oerhörda migrationsströmmar. Ofta flyr människor inom det egna landet, eller till direkt närliggande länder. Att ska bidra vid dylika katastrofer, vilket land de än må drabba, är för oss en självklarhet. Av de drygt 1,3 miljoner invandrare som tagit emot har varit flyktingar med ett konstaterat skyddsbehov. Av dessa har enbart drygt hälften klassats som flyktingar enligt flyktingkonventionen.57 erhåller , som ansvarar för mer än 43 miljoner människor varav mer än en tredjedel är verkligt nödställda flyktingar, endast några från regeringen.58 i kontrast mot de flyktingmottagningen i kostar, som i jämförelse kan erbjuda enbart ett fåtal människor hjälp, ter sig nuvarande satsningar oerhört felprioriterade. Med vetskapen att det för varje satsad krona går att hjälpa betydligt fler människor i krisområdenas närhet än vad som är möjligt i anser det vara en varken klok, rättvis eller human flyktingpolitik som bedrivs. Vi ämnar därför föreslå utökade bistånd till UNHCR med delar av de besparingar vi beräknas göra genom en balanserad invandringspolitik. I händelse av konflikter eller regelrätta krig är sannolikt stabilitet och fysisk trygghet för dagen prioriterat, kanske till och med högre än utvecklandet av en demokratisk statsapparat. Svenskt deltagande i fredsfrämjande insatser i utvecklingsländer som på plats och för stunden bidrar till att upprätthålla säkerheten är enligt därför att betrakta som ett viktigt bistånd. Att förebygga konflikter genom demokratiarbete anses också vara angeläget, men i den sortens arbete är det viktigt att vara vaksam på det faktiska genomförandet. Vi anser det vara självklart att dessa insatser ska hjälpa länder att införa grundläggande demokratiska system och mänskliga rättigheter, inte påtvinga dem politiska inriktningar. Vi vill även inom ramen för vårt biståndsmål satsa kraftigt på klimatåtgärder i tredje världen. lägger stora resurser på att minska utsläppen av CO2 i vårt eget land. Medan detta är lovvärt är det ett faktum att det är tämligen ointressant hur stora mängder CO2 vi i släpper ut, så länge resten av världen inte minskar sina utsläpp. CO2-utsläpp är alldeles uppenbart en global fråga och här gäller det att ha ett strikt nyttomaximerande perspektiv. CO2-utsläpp per capita är mycket lågt, och marginalkostnaden för att sänka det ytterligare överstiger vida marginalkostnaden för att minska utsläppen med samma kvantitet i stora delar av tredje världen. Vi menar att satsar väldigt mycket resurser på hemmaplan för att framstå som bäst i klassen och vinna prestige internationellt, medan vi de facto hade kunnat uträtta mycket mer på ett globalt plan med exakt samma medel. Vår utgångspunkt är enkel: varje krona ska satsas där den gör som mest nytta. I händelse av större katastrofer i biståndsländer kan även skuldavskrivningar räknas in i biståndsramen. Ett fattigt land som därtill lidit en tragedi är föga behjälpt av att lägga stora delar av sin budgetram på räntekostnader. ser allvarligt på de brister Sida har uppvisat i att på ett effektivt sätt hantera svenskt bistånd. I styrelses redogörelse om Riksrevisorernas årliga rapport (2010/11:RRS1) och granskning av Sidas årsredovisning 2008 (dnr 32-2008-0638) har det bl.a. konstaterats brister i riskbedömningen av insatser och det har inte vidtagits tillräckligt med åtgärder när fel och brister har identifierats hos biståndsmottagarna. Flera av dessa brister är konsekvenser av att Sida inte har ett tillfredsställande system för intern styrning och kontroll. ser positivt på att det under förra mandatperioden skett en omorganisering i Sida och en utveckling mot ett mer effektivt och öppet bistånd. Dock tycker vi att organiseringen och fördelningen av biståndet ytterligare behöver ses över för att uppnå målet att varje krona ska satsas där den gör som mest nytta. Till exempel anser vi det viktigt att se över om budgetstöd och programstöd verkligen är det mest effektiva sättet att ge bistånd då det ställer stora krav på mottagarländernas kapacitet och det visat sig finnas stora brister i regeringens och Sidas sätt att styra och kontrollera dessa former av bistånd.59 är därför öppna för att omfördela de resurser som Sida får och prioritera det bistånd som går genom Sida:s ramorganisationer och riktar sig till det civila samhället, Sida:s humanitära insatser och miljösatsningar i den utsträckning vi bedömer att pengarna kommer till bättre nytta. 10.1Samarbetet som förlorade verklighetsförankring Mot bakgrund av den utveckling som skett inom EU sedan blev medlem 1995, är det för lätt att konstatera att mycket av vad som i praktiken lovades inte har uppfyllts. Inför folkomröstningen betonades att EU i huvudsak skulle syssla med övergripande frågor. är det inte svårt att finna acceptans för påståendet att EU utvecklats i motsatt riktning. EU producerar mängder av detaljföreskrifter inom områden där de enskilda medlemsländernas kompetens är större. Dessutom verkar EU ha accepterat att olika subventionssystem tillämpas inom unionen. Detta framgick inte heller av den information som delgavs 1994 och ses av som en ytterligare oroande utveckling. Vår bedömning är att EU tagit formen av en gigantisk byråkrati som lever sitt eget liv långt borta från huvuddelen av medborgarna i dess medlemsländer. Detta har inneburit att EU av många medborgare uppfattas som en organisation bestående och ledd av politiker utan kännedom om medborgarnas vardag eller de olika förutsättningar som råder i olika medlemsländer. Det är påtagligt att det i många medlemsländer växer fram en allt starkare misstänksamhet och oförståelse inför EU och dess organisation. Det bör nämnas att det också finns flertalet länder som uppvisar en större förståelse och tolerans gentemot EU. bedömer dock att den inställningen till stora delar kan tänkas bero på att länderna är nettobidragstagare i det omfördelningssystem av resurser som EU tillhandahåller. 10.2En allt tydligare överstatlighet I och med Lissabonfördragets införande står vi nu i en situation där det enligt är tveksamt om fortfarande kan kallas för en självständig stat. Fördraget innebär bl.a. att möjligheten för det enskilda landet att självt ansvara för sin inhemska politik har minskat genom införandet av ytterligare möjligheter till tvingande beslut med kvalificerad majoritet inom . Vi menar att det är synnerligen olämpligt att en svensk regering inte på ett tydligare sätt har motsatt sig denna förändring som enligt oss innebär en grov kränkning av det svenska självbestämmandet. Vår bedömning är att fördraget strider mot svensk grundlag och principen om att all offentlig makt utgår från folket. Den europeiska unionen har drivit en process för att genomföra en harmonisering av momsreglerna mellan alla medlemsländer. För del har det inneburit upprepade försök att tvinga till införande av momsbeskattning också för ideella föreningar. har lyckats motsätta sig detta, med motiveringen att ideella föreningar bedriver en så begränsad näringsverksamhet att skatteintäkterna från dessa skulle vara av blygsam natur, som ett införande av moms skulle medföra betydande svårigheter för merparten av dessa föreningar att fortsätta sin verksamhet. Kraven från EU har dock inte tystnat, i stället har frågan drivits så långt att nu riskerar att hamna i för sitt motstånd. Detta menar är ett typexempel på hur unionens överstatliga tendenser ger negativa konsekvenser för svenska folket. De ideella föreningarnas verksamhet, med eldsjälar i allt från idrottsklubbar till andra intresseorganisationer, är en definitiv hörnsten i Folkrörelsesverige, och vi menar att deras befrielse från skatt är något som absolut bör bevaras. Även om regeringen lovat att ta strid i denna fråga har man redan visat på vilja att kompromissa, och vi befarar att tvingas uppge motståndet mot momsbeläggningen, givet ett fortsatt, oförändrat medlemskap. Teoretiskt finns det för de nationella parlamenten en rätt och möjlighet att ompröva lagförslag som läggs fram från EU, genom den s.k. subsidiaritetsprincipen. I realiteten är dock möjligheterna för parlamenten att motsätta sig de konkreta förslagen begränsade. Principen syftar nämligen till att prövningen enbart gäller på vilken nivå, centralt för hela EU eller nationellt, som den konkreta lagstiftningen ska ske. Däremot är det inte möjligt att framkalla en prövning av huruvida den nya lagen över huvud taget ska utformas. Det betyder att det enskilda parlamentet oavsett resultat i subsidiaritetsprövningen tvingas acceptera ny lagstiftning enligt beslut från EU och endast kan hoppas på att i bästa fall självt få formulera den nya lagen. har en generell inställning om att det inte är bra för svensk ekonomi eller konkurrenskraft att vi binder oss till en samordnad finanspolitik med de övriga EU-länderna. Även vad gäller den s.k. Euro plus-pakten specifikt, anser vi att ska fortsätta att stå utanför. Det finns i dess utformning ett flertal punkter som är särskilt oroväckande och helt emot vår politik. Redan i paktens inledning slås fast att den främst är inriktad på områden som faller under den nationella behörigheten. Detta fokus bekräftas av de konkreta åtgärder som pakten förordar. Reglerna för lönesättning liksom riktade stödåtgärder för att underlätta kvinnors deltagande på arbetsmarknaden är exempel på enligt oss tydliga nationella angelägenheter. För oss är det självklart att formerna för anställningsskyddet ska bestämmas genom nationell lagstiftning, vilken ska tas fram i samråd med arbetsmarknadens parter. Även pensioner och deras storlek, vid vilken ålder de utfaller och hur deltagande i pensionssystemen utformas är nära sammankopplat med den nationella, svenska arbetsmarknadspolitiken. Även skatter på arbete, basen för bolagsskatt och alla andra frågor som rör underlag och formen för beskattning ska enligt vår mening fortsätta vara en sak för riksdag att besluta om. Utöver den grundläggande kränkningen av principen om nationellt självbestämmande motsätter vi oss den direkta innebörden av flertalet föreslagna åtgärder. Exempelvis menar vi att framtagandet av konkreta nationella åtaganden som varje medlemsstat måste sträva mot, med höjda krav, inte är en lämplig modell för att öka konkurrenskraften. Vidare är det vår mening att lönerna i den offentliga sektorn inte ska användas som hävstång för den privata sektorn. Frågan om öppnandet av skyddade sektorer måste avgöras under ordnade former och ska inte hastas igenom som ett led i ett finanspolitiskt ramverk för EU-27. Kort sagt är inställning att finanspolitik, skatter, löner, anställningsskydd och pensioner ska bestämmas självständigt av och att samarbetet med EU som helhet såväl som dess enskilda medlemsstater inom dessa områden ska begränsas till ett frivilligt utbyte av information och lokal praxis. För att möjliggöra ett inflytande för i EU-frågor har som bekant instiftats. Denna nämnd rådgör fortlöpande med regeringen rörande aktuella ärenden till ministerrådet. I praktiken måste dock arbetsbelastningen och tidspressen erkännas vara så hög att ett meningsfullt inflytande kan utövas endast i undantagsfall. Det här är ett strukturellt problem som bedömer vara svårt att lösa, oavsett regeringssammansättning. Detta menar vi ytterligare visar hur hopplöst det är att från landsnivå försöka utöva inflytande på EU-nivå. Det kan konstateras att planerna på unionens utvidgning fortskrider. EU förhandlar om medlemskap med såväl som flera Balkanländer. har från början motsatt sig ett turkiskt medlemskap i unionen, med utgångspunkten att landets demokratiska statsskick knappast kan anses vara stabilt och att det finns ett starkt inslag av islamistiska krafter i dess politiska liv. Vi anser det vara beklagligt att regeringen inte på ett tydligare sätt markerar mot ett turkiskt medlemskap i unionen. menar att nya kandidatländers ekonomiska standard inte ska avvika negativt i alltför hög utsträckning i förhållande till det befintliga EU-snittet, mätt som BNP per capita. Det innebär en enorm ekonomisk påfrestning för de relativt rikare länderna att behöva bekosta de relativt fattigare länderna, som dessutom generellt sett åtnjuter en högre ekonomisk tillväxt. Den renodlade BNP per capita-skillnaden tenderar också att rendera i en okontrollerad migration över inte bara obevakade utan ofta helt nedmonterade gränser. I spåren av detta följer bl.a. kriminalitet i olika former. 10.3.2Dags att omförhandla medlemskapet Med hänvisning till de ovanstående exemplen är uppfattning att nackdelarna med ett svenskt medlemskap i kraftigt överväger fördelarna. Som handels- och exportinriktad nation ser vi det europeiska samarbetets allra största fördel i den inre marknaden den fria rörligheten av varor och tjänster. Det är därför ambition att omgående ska omförhandla vårt nuvarande medlemskap till att enbart omfatta EES, på i princip samma basis som har . Under förutsättning att förhandlar fram motsvarande villkor, skulle detta innebära en direkt, årlig nettobesparing på omkring tre fjärdedelar av våra nuvarande avgifter,60 vilket skapar ett utökat reformutrymme i mångmiljardklassen. Vi har för avsikt att beakta detta besparingsutrymme på EU-bidraget i vår långsiktiga budgetplanering. 11.1Långsiktighet lokalt och globalt För att få ett långsiktigt hållbart samhälle är det viktigt att de tre faktorerna energitillförsel, miljöhänsyn och ekonomi balanseras på ett godtagbart sätt. Det är åsikt att elpriserna och eltillförseln därför måste hållas på en nivå som dels garanterar industrins konkurrenskraft, dels gör det möjligt för hushållen att hålla sina boendekostnader på en rimlig nivå. är det för oss en självklarhet att oljeberoende måste brytas. Dessutom är det vår ambition att ska ges ägardirektiv om att avveckla kolkraftssatsningarna i , under kommersiellt godtagbara förhållanden. För att ersätta de energiförluster dessa förändringar skulle innebära vill genomföra en storskalig satsning på kapaciteten att tillvarata landets möjligheter att utvinna inhemsk energi i form av kärnkraft och biobränslen. Energibesparing och dess möjligheter måste utnyttjas till fullo. Statliga kan vara en av flera viktiga aktörer när det gäller att ersätta befintliga kärnkraftreaktorer och även bygga nya kärnkraftverk. Visionen om ett hållbart samhälle går inte att nå så länge vi är beroende av att bränna fossila bränslen. Oljeberoendet ska därför brytas i första hand genom lokala satsningar på en utbyggd produktion av inhemska biobränslen, stimulanser för att förmå fordonsindustrin att ställa om produktionen mot miljösmarta fordon samt genom att säkra en fossiloberoende energiförsörjning. Då många av invånareär beroende av bilen, eller för den delen andra typer av transportmedel, och då alternativen ännu är få eller obefintliga gör vi bedömningen att höjda drivmedelsskatter av renodlade rättviseskäl inte är att föredra. Det finns ett direkt egenvärde i att människor har en möjlighet att bo och verka i glesbygdsområden. säger därför nej till ytterligare höjda drivmedelsskatter. Vår grundläggande uppfattning är att miljöpolitiken bör baseras på synen att målet om ett miljövänligare samhälle primärt bör uppnås genom positiva incitament till en omställning, snarare än bestraffningar i nuvarande system. Detta är i synnerhet viktigt i de fall det för den enskilde saknas reella miljövänliga alternativ. Kärnkraften står för en stor del av produktionen av elenergi, och måste de befintliga reaktorerna rustas upp eller ersättas. Inom överskådlig framtid finns det i praktiken inga andra alternativ till den baselförsörjning som kärnkraften står för. Kärnkraften är dessutom en så gott som helt koldioxidfri energikälla. vill därför öppna för att förnya och bygga ut kärnkraften. Tillika vill vi satsa på forskning, utveckling och utbildning i kärnteknik för att säkerställa framtida svensk kärnkraft. Biobränsle är en stor, och dessutom växande, energikälla för den svenska industrin och bidrar inte till växthuseffekten, då den koldioxid som frigörs vid förbränning till motsvarande del tas upp i det naturliga koldioxidkretsloppet. En ökad inhemsk produktion av biobränslen skulle minska vårt behov av importerad olja och gas. Som ett led i vår ambition att ta ur oljeberoendet, samt för att utveckla den svenska energiindustrin, väljer vi att ta ansvar och avsätta resurser till en satsning på inhemska energikällor som denna. 11.3.1Ett hållbart jordbruk och levande landsbygd Det senaste seklets storskaliga jord- och skogsbruk har medfört stor skada på den biologiska mångfalden. konstaterar i sin rapport rikt växt- och naturliv att förlusten av arter, ekosystem och naturtyper fortsätter. För råder inga tvivel om att denna utveckling måste stoppas. I ett strikt nationalekonomiskt perspektiv kan det ifrågasättas huruvida ett verkande för bibehållen inhemsk livsmedelproduktion lönar sig. Vi anser dock att det finns många viktiga skäl att öka förutsättningarna för denna näring. Exempelvis är det en förutsättning för våra öppna landskap i att vi har en levande landsbygd med livsmedelsproduktion, precis som det är viktigt att förutsättningarna för att bo och verka på landsbygden finns kvar. Vidare finns en stark vilja från konsumenterna att köpa svenskproducerade varor där produkterna framställts med metoder som godkänts på nationell nivå där hänsyn tagits till svensk djurrätt. importerar vi nära hälften av våra livsmedel och trenden är att vi ökar importen. anser att det finns skäl att öka andelen inhemskt producerade livsmedel, bl.a. för att stå rustade för händelser i vår omvärld som inte kan förutses. Kemiska tillsatser i våra livsmedel kan skada både människor och natur och är i många fall dessutom onödiga. Därför behövs ett ständigt arbete med kemikaliernas påverkan på naturen och vår hälsa. förordar därför satsningar som möjliggör att ett gediget arbete för begränsningar av kemiska tillsatser i våra livsmedel ska genomföras. Därutöver ska en rejäl översyn göras för att undersöka vilken påverkan kemikalier i jordbruket, i våra kläder, i våra möbler samt alla andra former av produkter eller verksamheter har på människors hälsa. 11.3.2En ren och grönskande natur Situationen i vårt innanhav är alarmerande. Döda bottnar, utfiskning, kraftig algblomning samt olje- och giftutsläpp hotar såväl livet i havet som i förlängningen hälsan för oss människor. Utvecklingen är dessvärre lika snabb som ohållbar, varför anser att Östersjöproblematiken måste ges en ökad prioritet. Trots att vatten är källan till allt liv är respekten för det livsviktiga vattnet i många fall undermålig. kräver därför kraftigt skärpta straff för de fartyg som rengör sina tankar och sköljer ut avfallet i havet. För att minska problemet bör även samarbeta med övriga om en intensifierad kustbevakning. Dessutom är det av oerhörd vikt att de många tusentals dumpade gifttunnorna på möjligt tas om hand. är beredda att tillskjuta medel för att återställa och sanera de förorenade områdena. Sett ur ett internationellt perspektiv ligger i framkant på miljöområdet.