mot · GZ02T472 · 2011-10-05 00:00:00 — I ett modernt välfärdssamhälle som ska resenärer och företag kunna lita på en järnväg som fungerar, även när det snöar, när solen skiner eller när höstlöven faller. De senaste årens tågkaos vittnar om att så är inte fallet. Förseningarna kostade bara i förlorad arbetstid. Då är kostnaderna för industrin inte inräknade. de gröna presenterar i denna motion vårt Tåglyft med satsningar på tågtrafiken i hela . Detta tåglyft innebär: Ökat underhåll även långsiktigt (till skillnad från regeringens kortsiktiga satsning). Ökade investeringar för att åtgärda flaskhalsar i järnvägsnätet. Särskild pott för järnväg i hela landet, bland annat för att rusta upp lågtrafikerade banor. Strategiska framtidsinvesteringar på nya banor för gods- och persontrafik, bland annat höghastighetsbanor. Statsbidrag till inköp och reinvesteringar av tågfordon. förslag omfattar mer än regeringen i satsningar på järnväg . föreslår en ny tågordning för en bättre samordnad tågtrafik. Vi vill att ska sköta järnvägsunderhållet i egen regi och även se till att det finns verkstäder för alla operatörer i hela landet. Vi föreslår att SJ istället för att dela ut vinst till staten ska få ett samhällsuppdrag: ett ökat tågresande med hög punktlighet och kvalitet. ger i budgeten kommunerna möjlighet att få statliga bidrag för investeringar till spårvägar i städerna. Anslaget skall betalas ut till spårsatsningar som underlättar kollektivtrafikens framkomlighet och ger en tydlig klimatnytta. Spårvägsutbyggnader är på gång i bl.a. , , , , och . Vi satsar på detta (20122014). Vi avslår regeringens fortsatta satsningar på att bygga fler motorvägar till förmån för satsningar på kollektivtrafik med 3 miljarder och motsvarande investeringar i cykel. Vi avbryter planerna på Förbifart till förmån för en satsning på kollektivtrafiken i på . Vi motsätter oss höjningen av banavgifterna innan avståndsbaserade avgifter på lastbilar införs. Höjda banavgifter leder till att godstransporter förs över från järnväg till väg. Vi anser inte heller att flyget bör subventioneras och presenterar en plan för att successivt minska det statliga driftbidraget till flygplatser och att införa en flygskatt. satsar ytterligare på klimatsmarta transporter genom återinförande av statsbidrag för inköp av tågfordon och genom att öka trafikavtal med . tar klimatfrågan på allvar därför har vi en trafikpolitik med satsningar på framtidens transportmedel. Vi prioriterar kollektivtrafik framför motorvägsbyggen. Höghastighetsbanor framför flyg. på tåg framför fler tunga lastbilar. Vi förstår att transporterna måste minska, inte öka. Om detta handlar denna motion. 3.1Låt oss slippa onödiga transporter7 3.3Ökat tågresande och tågkaos8 4Miljöpartiets tåglyft för hela landet11 4.1Långsiktig ökning av banunderhållet11 4.3Tågsatsningar i hela landet14 4.4Framtidsinvesteringar i nya snabba spår14 5Satsning på spårvägar i städerna16 8Pott för miljö, klimatsäkring och forskning17 10Nej till höjda banavgifter18 13Öka stödet till trafikavtal för tåg20 15Minska statliga bidrag till flygplatser21 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 22 kommunikationer enligt uppställning: Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Driftbidrag till icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till transeuropeiska nätverk Riktat bidrag till med anledning av trängselskatten Drift och underhåll järnväg Hela landet-potten (pengar till lågtrafikerade banor etc.) Miljö, trimning, forskning Nej till höjda banavgifter Stöd för inköp och underhåll av tågfordon återinförs Väginvesteringar i som finansieras av trängselskatt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en bestående höjning av banunderhållet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om långsiktigt ökade investeringar för att bygga bort flaskhalsar . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om järnvägssatsningar i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strategiska investeringar i helt nya spår för godstransporter och persontrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör göra en avsiktsförklaring för utbyggnad av höghastighetsbanor som kan avlasta den befintliga järnvägen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återinföra bidrag till köp av och reinvesteringar i fordon. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör införa ett statligt stöd till investeringar i spårvägar i städer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort SJ:s vinstutdelningskrav till staten och att SJ ska få ett samhällsuppdrag: att verka för ett ökat tågresande med hög punktlighet och kvalitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ges i uppdrag att avsätta till åtgärder som ökar kollektivtrafikens framkomlighet, vilket ska finansieras genom att väginvesteringar i den nationella planen minskar med motsvarande belopp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ges i uppdrag att avsätta till åtgärder för ökad cykeltrafik, vilket ska finansieras genom att väginvesteringar i den nationella planen minskar med motsvarande belopp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillföra särskilda för miljö, trimning och forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en avståndsbaserad lastbilsskatt ska införas och att den bör vara i genomsnitt per mil.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att banavgifterna inte ska höjas och att motsvarande summa i stället förs till för järnvägsunderhåll. beslutar om ändring i regleringsbrev som skärper tolkningen av fyrstegsprincipen i trafikplaneringen, i syfte att öka tillämpningen av steg ett och två, och att med hjälp av denna princip omfördela resurser inom ramen för den nationella planen för att uppnå de transportpolitiska målen till lägre kostnader. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att motorvägsprojektet bör avbrytas och att överskottet från trängselavgifterna i bör överföras till ett nytt anslag för riktat bidrag till kollektivtrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillföra pengar till trafikavtal och att detta tillskott ska användas till statsbidrag för persontrafik på tåg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en uppdelning av trafikavtalet ska göras i stöd till flyg, Gotlandstrafiken respektive tåg och buss. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av flygskatt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en avvecklingsplan för driftsstöd till icke-statliga flygplatser. 1 Yrkandena 13 och 19 hänvisade till FiU. 3.1Låt oss slippa onödiga transporter Väl fungerande transporter är en central del av vårt samhälle och en förutsättning för många människors vardag och för att näringslivet skall fungera. Transporter är dock inget självändamål, och många transporter är påtvingade och samhällsekonomiskt slöseri. Några exempel är mat som fraktas hundratals, ibland tusentals mil, eller det faktum att av lastbilstransporterna i går tomma1. Människor som tvingas sitta bakom ratten i snöslask två, ibland för att de inte kan lita på tåg och bussar är ett annat exempel. Vi vill göra skillnad mellan önskat resande och onödigt åkande och prioritera det förra. visar forskningsrapporter entydigt att dagens transportapparat har ett högt pris genom sin klimatpåverkan, men även när det gäller folkhälsa och miljöpåverkan i övrigt. Inrikes transporter svarar enligt regeringen för av utsläppen av växthusgaser inom landet. Inom transportsystemet står vägtrafiken för av utsläppen, vilket kan jämföras med tågtransporterna som endast står för av utsläppen.2 Trots effektivare motorer och ökad andel förnybar energi minskar inte utsläppen från vägtrafiken så att denna sektor kan klara sin del av mål om mindre koldioxidutsläpp till 2020. Förklaringen ligger i att ökad trafik tagit bort effekten av snålare fordon och ökad andel biobränslen.3 I regeringens budgetmotion kan man läsa att utsläppen från transportsektorn ökat . Vägtransporterna står också ensamt för merparten av alla dödsfall och olyckor i trafiken. Trafiksektorn är också extremt oljeberoende. Medan andra sektorer som industri och hushåll nästan eliminerat sin användning av fossila bränslen är den fortsatt hög i trafiksektorn. av den svenska transportsektorns energianvändning bestod av oljeprodukter 2009. Detta är alarmerande av klimatskäl men också när det gäller sårbarhet (t ex transporter av mat) och ekonomisk risk. Oljeresurserna i världen blir allt knappare när nya fyndigheter inte håller jämn takt med den ökande konsumtionen.4 Oljetoppen innebär att en kraftig prisökning är att vänta. För att vi skall klara att ta oss till jobbet och få fram varor till våra butiker måste vi börja ställa om till ett fossiloberoende samhälle . de gröna är positivt till teknikutveckling med bilar, t ex eldrift och bilar som kan köras på biogas och andra förnybara bränslen. visar de senaste årtiondenas forsningsrapporter entydigt att nya drivmedel inte kan ersätta hela dagens bränsleförbrukning utan att det skulle skapa en lång rad andra problem som konkurrens om odlingsmark, höjda matpriser, utarmning av ekosystem som t ex skogar i och i . Det är i sammanhanget viktigt att komma ihåg att elbilar inte i sig löser problemen, då el är en energibärare som ska produceras. En mycket stor del av elproduktionen i kommer från fossila bränslen. En snabb och storskalig introduktion av elbilar skulle försvåra att minska koldioxidutsläppen enligt klimatmålen, eller i värsta fall öka dessa utsläpp ytterligare.5 Elbilar löser inte heller problemen med trängsel och trafikolyckor. Biogas och andra förnybara energikällor kan med känd teknik klara en begränsad del av väg- och flygtrafiken i . Utöver detta krävs också att fordonen är väsentligt mer energisnåla samt att det totala trafikarbetet reduceras. Regeringens politik med stora vägsatsningar, höjda banavgifter, uppsplittring av kollektivtrafiken och en politik som gör transporter med buss och tåg dyrare motverkar denna utveckling. vill se en annan politik för moderna städer där det är nära till service och kultur och där en större del av resandet kan ske med bra kollektivtrafik och cykel. Det skall vara bekvämt och prisvärt att avstå från bil och flygresor. målsättning är att fördubbla dagens andel resande med kollektivtrafik till 2020 och öka andelen godstransporter på järnväg väsentligt. 3.3Ökat tågresande och tågkaos som vi kan se många negativa trender när det gäller miljöbelastningen från transporterna finns en mycket positiv trend. Järnvägstransporterna ökar kraftigt. har persontrafiken ökat och den regionala trafiken . Godstrafiken har också ökat kraftigt, . Ökningen är mer än dubbelt så stor som i de prognoser som låg till grund för Framtidsplanen 20042015. Detta är ett av skälen till att det blivit stora kapacitetsproblem på järnvägsnätet.6 Ökad efterfrågan på järnvägsresande och -transporter (19902020, miljarder personkilometer)7 Det ökande resandet och godstillväxten på tåg har skett trots högre priser, krångligare bokning, många förseningar och allmänt tågkaos . Detta är tydliga indikatorer på vilken potential det skulle finnas för tågresande om priserna var rimliga, om tågen gick och om bokningen förenklades. För att inte tala om möjligheterna om järnvägen fick rättvisa ekonomiska villkor genom att en lastbilsskatt infördes. Tyvärr finns tecken på ett trendbrott på grund av alla förseningar. Det är nu hög tid att påbörja arbetet med att återställa förtroendet för järnvägen. Problemen för svensk järnväg kommer främst ur tre delar: Underhållet är kraftigt eftersatt. Flera flaskhalsar gör systemet känsligt för störningar. Nyinvesteringarna håller inte jämn takt med den ökade efterfrågan. har fått i uppdrag av regeringen att utreda behovet av ökad kapacitet i det svenska järnvägssystemet, den så kallade kapacitetsutredningen. kom deras första rapport. Rapporten är tydlig: underhållet är kraftigt eftersatt och åtgärder för att bygga bort akuta flaskhalsar måste prioriteras8. visar att det behövs 34 miljarder kronor9 för att komma tillrätta med det eftersatta underhållet och för att bygga bort de mest akuta flaskhalsarna. De flesta remissinstanser som svarat på kapacitetsutredningen anser att denna nivå är ett absolut minimum för att klara de mest grundläggande behoven för person- och godtrafiken. Regeringen presenterar i budgeten en tillfällig satsning på 20122013 till järnvägsunderhåll.10 De tillfälliga pengar som regeringen nu tillför räcker inte för att täcka de underhållsbehov som finns, varken på kort eller på lång sikt. Satsningar på järnvägsunderhåll, regeringen och Miljöpartiet.11 Ännu tydligare blir bristerna när man studerar budgetsiffrorna för investeringar. Regeringen har byggt klart de nya spår som bl. a drev igenom . I den nationella planen som alliansregeringen drev igenom finns däremot väldigt få nya järnvägar. Därför sjunker regeringens investeringskurva brant (röd linje nedan) 12 4Miljöpartiets tåglyft för hela landet I det följande presenteras satsningar på järnväg i hela landet. 4.1Långsiktig ökning av banunderhållet vill ha en långsiktig satsning på järnvägen. Vi föreslår ökat underhåll , i nivå med de summor som kapacitetsutredning har identifierat i högsta alternativ (C4).13 Detta är vad anser behövs för att komma tillrätta med det eftersatta underhållet. För drift, underhåll och reinvesteringar innebär det en ökning med i snitt jämfört med gällande plan. Då inte klarar av att ställa om till den högre nivån genomför vi en upptrappning av anslaget. Jämfört med regeringen satsar vi extra 2012 och 2013 samt extra 2014 när regeringens tillfälliga satsning upphör. Sammanlagt satsar vi . visar tydligt på en rad flaskhalsar som hotar godstrafiken och även persontrafik. En del av dessa investeringar ingår i den nationella planen och föreslår i kapacitetsutredningen en tidigareläggning av arbetet med dessa. satsar i snitt i sitt högsta alternativ men visar att även med dessa satsningar kommer en rad flaskhalsar att finnas kvar 2021. stödjer satsningar men satsar ytterligare resurser så att vi helt kan eliminera flaskhalsarna . De allra viktigaste är följande TomtebodaKallhäll, med byggstart . i , med byggstart . MalmöLund, fyrspår, med byggstart . , nödvändig för godstrafiken, byggstart . genom , med byggstart . GävleSundsvallHärnösand, dubbelspår och uppgradering, med byggstart . Dessutom ingår en lång rad tidigareläggningar som har föreslagit i kapacitetsutredningen. Samtliga projekt i kapacitetssatsning finns på nästa sida. satsar på detta . Förlängt mötesspår Kaisepakte. Trespår , Lappberg, Ripats tidigareläggs. Fler mötesspår utreds. Ny spåranslutning inkl elektrifiering Mötesspår eller partiellt dubbelspår utreds Fyrspår BarkarbyDuvbo, TomtebodaHuvudsta. Partiellt trespår eller linjeomläggning utreds Vändspår , förbigångsspår o Algutsgården & Kvillebangården tidigareläggs för öppning 2017. Fler mötesspår KilArvika utreds Samtidig infart SandhemNässjö, BankerydNässjö Höghastighetsbana GbgLinköping Byggstart GbgBorås 2015 Dubbelspår Skytts VemmerlövTrelleborg utreds Två nya mötesspår utreds 4.3Tågsatsningar i hela landet Alla i ska ges tillgång till en bra kollektivtrafik. Godstrafiken på järnväg har ökat och satsningar är nödvändiga för att järnvägen i hela skall kunna konkurrera med lastbilarna. I regeringens politik men även i kapacitetsutredningen saknas satsningar på banor i vissa delar av landet helt eller ligger i planerna för åren efter 2021. För är det däremot självklart att dessa banor finns med. Det gäller till exempel Dalabanan, Norra stambanan, , , Tjustbanan, Stångådalsbanan, Västerdalsbanan, och . Några av dessa banor kallas ibland lågtrafikerade trots att de har en ganska omfattande persontrafik och är viktiga för godstransporter ut till stambanorna. har tidigare visat att det behövdes för att återställa de lågtrafikerade banorna till sin grundstandard (pris, ca ), mer om man vill utveckla banorna. är underhållet och reinvesteringarna på dessa banor mycket sparsamma, vilket skapar förseningar och en negativ spiral som gör att transporterna minskar. Slutpunkten kan bli att flera av dem kan komma att läggas ner. satsar på banor i hela landet . 4.4Framtidsinvesteringar i nya snabba spår Järnvägskapaciteten behöver öka för att möjliggöra en fördubbling av andelen resande med kollektivtrafik och mer gods , samt för att skapa ett mer robust järnvägsystem. Då räcker inte alla ovanstående och nödvändiga satsningar till. Det behövs också helt nya banor för snabba tåg i . Vi anser att regeringen bör göra en avsiktsförklaring för utbyggnad av höghastighetsbanor som kan avlasta den befintliga järnvägen. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Det ger utrymme för mer pendel- och godståg och gör det svenska järnvägsnätet mindre sårbart för störningar. Många länder i har redan byggt och bygger nya banor för höga hastigheter. På de sträckor där dessa byggs har flygresandet minskat kraftigt med stora miljövinster som följd. Vi vill att höghastighetståg ska knyta samman våra största städer. De delar vi vill börja med att satsa på är: Ostlänken, en ny bana för höghastighetståg StockholmLinköping. Götalandsbanan, en höghastighetsbana GöteborgLinköping via som byggs ihop med Ostlänken. Vårt förslag avser första delen: GöteborgBorås med byggstart . Satsningarna är de första stegen mot höghastighetsbanor som knyter samman , och MalmöKöpenhamn och senare även och . anser även att det behövs andra nya järnvägsstråk i . Ett exempel är Norrbotniabanan, en ny bana UmeåLuleå för att klara godstrafiken och för persontransporter mellan städerna längs där många bor. Första etappen skulle kunna få en byggstart . Ett annat nytt stråk för godstrafiken är Sydostlänken från via till . Bl.a. och har behov av denna godslänk till hamnen vid . En viktig del i detta spårlyft är att kunna tidigarelägga eller nyskapa projekt som kommer att behövas för att svara mot förändringar i näringslivet och den internationella efterfrågan. Ett exempel är det snabbt ökade intresset för malm från svenska gruvor, som tagit många samhällsplanerare på sängen. Till exempel öppnas en helt ny malmgruva i utanför och 2015 planeras en nystart av gruvan i . Gruvnäringen är särskilt lämpad för tågtransporter i kombination med båtfrakter, och mycket olämplig för vägtransporter. De stora nyinvesteringarna i spår ingår i den plan där satsar mer än regeringen . har visat hur vi ska finansiera detta bl. a genom en lastbilsskatt. Investeringarna kräver mycket förberedelsearbete och ligger därför , det vill säga efter budgetperioden. De rödgröna införde ett statsbidrag till inköp av spårfordon. Många av de moderna regionaltåg som används köptes in med detta stöd. Behovet kvarstår men regeringen avskaffade stödet . föreslår nu att bidraget återinförs och även ska kunna sökas för reinvesteringar i befintliga tåg. Bidraget söks av operatörerna och delas ut av efter en rimlig fördelning. Bidraget bör fortsättningsvis kunna ges till alla typer av spårfordon: pendeltåg, person- och godståg på det nationella järnvägsnätet, tunnelbanetåg och spårvagnar. En åtgärd kan vara att stödja installation av det nya signalsystemet ERMTS som beslutat om och som innebär stora merkostnader för operatörerna. Avregleringen av tågtrafiken har skapat en rad problem som höjda priser, krångliga biljettköp, stängda stationer, dumpade anbud, sämre snöröjning och underhåll. föreslår en ny tågordning som presenteras i en särskild kommittémotion. anser att SJ bör förnyas med ett samhällsuppdrag att verka för ett ökat tågresande med hög punktlighet och kvalitet. Ett utvecklat SJ skall planera för en utvecklad tågtrafik med hög punktlighet och kvalitet mellan alla delar av och huvudorterna i våra grannländer. SJ ska inte lämna något överskott till staten, pengarna skall återinvesteras i trafiken. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. 5Satsning på spårvägar i städerna Spårvägar är en viktig del i skapandet av hållbara städer i . Spårvägar kan vara spårvagnar, pendeltåg, tunnelbana. De är en möjlighet i stråk med många resande framförallt i städer med över 90 000 invånare. Spårvägsutbyggnaden har varit omfattande i flera europeiska länder och har blivit en stor framgång. Spårvägsutbyggnaden har lockat nya resenärer till kollektivtrafiken, och de nya stadsmiljöerna med färre bilar har lockat många boende och företag att etablera sig. Flera svenska städer har gått samman i föreningen med ambitionen att bygga spårvägar på hemmaplan. föreslår i budgeten att kommunerna skall ha möjlighet att få statliga bidrag för investeringar till detta. Anslaget skall förvaltas av och betalas ut till sökande som vill göra investeringar i objekt som underlättar kollektivtrafikens framkomlighet och ger en tydlig klimatnytta. Det sker lämpligen genom en fond som kommuner kan söka pengar ur. Spårvägsutbyggnader är på gång i bl.a. , , , , och . har ett sektorsansvar för kollektivtrafiken. Men det krävs öronmärkta anslag och en tydlig prioritering och återrapportering om kollektivtrafikens andel av persontransporterna ska öka. Det handlar exempelvis om anläggning av busskörfält, signalreglering, skyltning, ändringar av vägdragning och hållplatser med mera. bör ha i uppdrag att prioritera kollektivtrafiken på bilismens bekostnad. Först då detta är fallet är en klimatanpassning av transporterna möjlig. anser att i alltför hög grad har fokus på framkomlighet för person- och lastbilar och att den mer energisnåla och klimatvänliga kollektivtrafiken ofta får stå tillbaka. Myndigheten bör öka sina ansträngningar för att underlätta utvecklingen mot ett ökat resande med kollektivtrafik. Därför föreslår vi att ges i uppdrag att avsätta ytterligare till åtgärder som ökar kollektivtrafikens framkomlighet. Detta finansieras genom att väginvesteringar i nationell plan minskar med motsvarande belopp. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Att öka cyklingens andel av persontransporterna är ett av de allra snabbaste sätten att minska utsläppen från denna sektor. Det skulle också ha mycket positiva effekter ur hälsosynpunkt. Det som behövs är att ge cykeln högre prioritet så att det blir mer attraktivt att cykla och mindre attraktivt att köra bil. Regeringen har gett och Transportstyrelsen i uppgift att utarbeta en strategi och en handlingsplan för ökad och säker cykling. Det är bra med strategier och planer men det behövs pengar också. har avsatt till cykelåtgärder. Merparten av pengarna ligger dock . anser att det beloppet är otillräckligt och vill se en omprioritering inom budget till förmån för cykelåtgärder. Pengarna ska även kunna användas för bidrag till kommuner som anlägger cykelvägar, införande av så kallade stadsgator där olika transportsätt kan kombineras på ett säkert sätt och för informationsinsatser. Anslaget bör administreras av som en del av dess sektorsansvar. Ökningen bör finansieras genom motsvarande minskning av väginvesteringsanslaget i nationell plan. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. 8Pott för miljö, klimatsäkring och forskning hade i den nationella planen särskilda för bl. a miljö, trimning och forskning. Det handlar om arbete med buller, trafiksäkerhet, landskap, vatten, hållbar samhällsutveckling, m.m. Regeringen har prioriterat ner flera av dessa områden, och stora delar av satsningen har skjutits till planperiodens slut. Det gör att detta viktiga arbete blir eftersatt och riskerar att inte bli gjort. tillför för dessa ändamål .