ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Ju394 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheten för enskilda att skydda sig mot smygfilmning. I och med en snabb teknikutveckling, som självfallet i huvudsak har varit av godo, så är det väsentligt lättare än tidigare att i smyg filma en annan människa. I ett flertal uppmärksammade rättsfall så har detta aktualiserats då människor utan sin vetskap har blivit filmade i mycket privata situationer. Trots detta så har det varit svårt att få till stånd fällande domar som motsvarar den kränkning som de blivit utsatta för just på grund av att det i den svenska lagstiftningen inte finns något uttryckligt förbud mot smygfilmning. Ett visst skydd kan enskilda få genom det skydd som erbjuds enligt lagen om ofredande, men den lagen har ofta av domstolarna tolkats så att den gäller enbart om den enskilde varit medveten om att han eller hon har blivit filmad och då protesterat mot detta. Trots att trenden i omvärlden snarare går mot ett ökat skydd för den enskilde vad gäller smygfilmning, vilket också har lyfts fram av för mänskliga rättigheter, så har den svenska lagstiftningen inte hängt med. Därför är det att göra en översyn av detta område i syfte att stärka skyddet för den enskilde.
mot · GZ02Ju395 · 2011-10-05 00:00:00 — Möjlighet till brottsskadeersättning till poliser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet att se över möjligheten att införa brottsskadeersättning till poliser. har antalet poliser som, i enlighet med brottsskadelagen, söker ersättning hos ökat väsentligt. Det rör sig ofta om poliser som i sin yrkesroll blivit utsatta för framförallt kränkningar. De skador som polisen har åsamkats i sin tjänsteutövning borde rimligtvis betraktas som arbetsskador och inte blandas ihop med andra typer av kränkningar. presenterades också en departementspromemoria som föreslog att poliser och andra myndighetsutövare som riskerar att utsättas för kränkningar och andra faror i sitt arbete istället skulle få möjlighet till ersättning via en försäkring som skulle vara obligatorisk för deras arbetsgivare att teckna. Trots att det är sedan detta förslag presenterades så har sådana försäkringslösningar inte kommit till stånd. Därför bör staten se över möjligheten att åter ta upp denna fråga. En välfungerade arbetsskadeförsäkring som täcker dessa områden skulle minska trycket på och framförallt leda till förbättringar för de poliser som i sitt vardagliga arbete riskerar att utsättas för hot och andra kränkningar.
mot · GZ02Ju396 · 2011-10-05 00:00:00 — Kriminalisering av rymning från fängelse tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheten att kriminalisera rymningar från svenska fängelser. I avviker ett antal personer som är dömda till att sitta på anstalt eller i fängelse. Trots att dessa rymningar ofta innebär en fara för det omkringliggande samhället och att de så starkt strider mot den allmänna rättsuppfattning som säger att den som är dömd till ett straff också skall avtjäna det så är det inte ett brott i sig för dömda fångar att rymma. En av kriminalvårdens viktigaste uppgifter är att återanpassa de intagna till ett liv utanför fängelsemurarna där de efter att ha avtjänat sitt straff kan leva ett liv fritt från kriminalitet. Ett sätt att göra detta är att belöna ett gott uppförande men också bestraffa ett dåligt. Just därför är det viktigt att såväl rymning från anstalt som avvikelse från permission kriminaliseras. Straffpåföljden vid rymning bör vara känd och reglerad i lag. Vi skall ha en human och resultatinriktad kriminalvård i , men det skall inte innebära att samhället ser mellan fingrarna på så allvarliga händelser som rymningar. Visst skall systemet arbeta för att förbättra enskilda interner men då ska också dessa känna en respekt för systemet. Därför bör regeringen överväga att se över möjligheten att kriminalisera rymningar från våra svenska anstalter och fängelser.
mot · GZ02Ju397 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av svenska tull- och gränskontroller så att dessa står i överensstämmelse med idén om fri rörlighet inom EU och passfrihet i . Genom beslut om skärpta tull- och passkontroller har fäst uppmärksamheten på den fria rörligheten, och dess hinder, i . Kampen mot den organiserade kriminaliteten, mot narkotika-, vapen- och människohandel är viktig. Men bakom en del åtgärder kan också dölja sig andra motiv. Beslutet i var en konsekvens av budgetsamtal som fördes mellan den dåvarande borgerliga regeringen och några av dess stödpartier. Åtgärderna skulle kanske kunna ha varit förståeliga ifall de varit resultatet av fakta om reella hot. Reaktionerna från tysk sida har varit mycket tydliga. Krav har ställts på . Det finns anledning att uppmärksamma också rörelserna mellan och . För många i är inte resandet mellan och en färd mellan två länder utan det sker i en och samma region samt inom en allt mer gemensam arbetsmarknad. De flesta finner tanken absurd att det skulle ske något slags myndighetskontroller och att man skulle få visa pass på tågen mellan och . Den som åker från , eller till kan dock i ökad grad löpa risken att stoppas, kontrolleras och utfrågas. Tanken på fri rörlighet och passlöshet i och vårt närområde bör aldrig ifrågasättas. Istället behövs ett fördjupat och förbättrat samarbete i regionen. I precis som i exempelvis handlar det mycket mindre om två länder och mycket mer om en delad verklighet och vardag. Det lokala perspektivet får inte glömmas bort! är det viktigt att föregår med gott exempel. I samband med debatten i hänvisades ibland till andra länder och deras kontroller. Det är mycket viktigt att dessa sker inom ramen för just den fria rörligheten. Då är det inte möjligt med permanenta kontroller eller att passagerare på lokaltågen tvingas visa pass utan anledning. Vid sker tullkontroller. Med hjälp av spaning och tips kan brottslingar gripas. med en mycket utsatt situation för tullarna. Den välorganiserade internationella kriminaliteten bekämpas emellertid inte bäst av tillfälliga kontroller utan internationellt samarbete är långt effektivare. Det handlar om att snabbt kunna byta information och såväl be om som lämna uppgifter till andra länders tullmyndigheter och brottsbekämpande myndigheter. Kampen mot brottsligheten är viktig, så även tanken på den fria rörligheten i . Efter det som skett i är det viktigt med en översyn i så att alla våra rutiner och åtgärder kring gräns- och tullkontroller står i överensstämmelse med det regelverk och den praxis som finns i . Ambitionen bör vara att både är ett föredöme i det brottsbekämpande arbetet som i viljan att slå vakt om den fria rörligheten.
mot · GZ02Ju398 · 2011-10-05 00:00:00 — Vidareutveckling av särskilda beredskapspolisen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en gendarmeriorganisation. har ända sedan de tragiska händelserna i i praktiken haft ett förbud mot att använda militära enheter i inrikes säkerhetsfrågor. Detta är inte helt oproblematiskt. Över tid har det visat sig att det understundom uppstår situationer där den vanliga polisens kapacitet inte riktigt räcker till, vilket man bland annat har försökt åtgärda genom inrättandet av en särskild insatsstyrka för situationer som kräver tyngre beväpning. Det finns också andra problem kopplade till detta, som till exempel att militär trupp inte utan problem kan användas i understödsfunktioner till den normala verksamheten (till exempel räddningsuppdrag) i det fall sådant skulle behövas. Parallellt med detta har också förts en debatt om vilken ställning som den vanliga polisen skulle ha i händelse av krig eller krigsfara. Frågan om polisen i en sådan situation skall agera som kombattanter (dvs. delta i strider) har besvarats med att polisen i stället skall ägna sig åt att upprätthålla den allmänna ordningen även om det är i samverkan med en angripare. Båda de ovan beskrivna situationerna är otillfredsställande. Det finns därför enligt vår mening ett behov av någon form av utökad militärpolisorganisation med uppgifter utöver dem som den vanliga ordningspolisen normalt hanterar. Dessa uppgifter skulle kunna handla om att ge understöd till ordningspolisen vid svårare ordningsstörningar och göra ingripanden som kräver tyngre utrustning och en annan taktik än vad polisen normalt använder sig av. Ett sådant gendarmeri, för att använda det begrepp som normalt använts för sådana enheter i , existerar redan i exempelvis (Carabinieri), (Nacional Republicana) och (Gendarmerie Nationale). Förutom de redan nämnda uppgifterna har gendarmeriet i dessa länder i flera fall också bevakningsuppgifter vid militära installationer och offentliga byggnader, vilket vid ett införande i skulle betyda att det inte längre skulle finnas ett behov av inhyrda civila väktare för sådana uppgifter. Dessutom skulle ett gendarmeri med kombattantstatus öppna en dörr för att lösa de problem som kan tänkas uppstå i gränslandet mellan militära och polisiära frågor. Vi föreslår därför att det skapas förutsättningar för ett inrättande av en gendarmeriorganisation i .
mot · GZ02Ju400 · 2011-10-04 00:00:00 — Om sexualbrottet är grovt och har begåtts med olaga tvång blir straffmaximum fängelse , och om grov misshandel utdöms blir straffmaximum fängelse . Ett så högt straffvärde kan vara klart befogat i mycket grova fall, exempelvis om en ung kvinna utsatts för grovt våld av sin far eller styvfar och utnyttjats sexuellt av denne samt även lämnats ut till andra som förgripit sig på henne. Se proposition 2004/05:45 En ny sexualbrottslagstiftning. Rättsväsende Statistisk årsbok 2009. Se lagskydd för den sexuella integriteten, s. 44 f. Se Brottsförebyggande rådets rapport 2008:13 Våldtäkt mot personer , s. Se partimotion Ett jämställt samhälle 2007/08:A402. Se SOU 2001:25 Skattetillägg m.m., s. 172 och 232.
mot · GZ02Ju401 · 2011-10-03 00:00:00 — Ta bort 2/3-frigivning för våldsbrott tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort den automatiska frigivningen efter två tredjedelar av avtjänat straff enligt 26 kap. 6 § när det gäller våldsbrott som mord, dråp, sexualbrott, rån eller misshandel, för narkotikabrott och för tillgreppsbrott som inbrott och stöld samt för annan jämförlig brottslighet. I står det i 26 kap. 6 § att När två tredjedelar av ett tidsbestämt fängelsestraff, dock minst en månad, har avtjänats skall den dömde friges villkorligt []. Det innebär i princip att straffskalan minskar med en tredjedel per automatik. Lägg sedan till att svenska domstolar ofta dömer i den nedre kanten av straffskalan, enligt en undersökning från . Exempelvis konstaterades att straffen för samtliga brottstyper ligger i den nedre fjärdedelen av straffskalan i snitt. När det gäller grov kvinnofridskränkning, grov misshandel och olaga hot ligger av domarna i den nedre fjärdedelen av straffskalan. I rapporten dras också slutsatserna att allt fler döms till fängelse men att straffen blir kortare, att kvinnor får lindrigare straff än män och att det inte spelar någon större roll för straffets längd om man dömts tidigare. anser att de utdömda straffen för våldsbrott är alldeles för låga och användningen av frigivning efter avtjänande av två tredjedelar av det utdömda straffet är en bidragande orsak till de låga nivåerna. De utdömda straffen blir närmast ett hån mot offren och går inte i samklang med den allmänna rättsuppfattningen. Därmed anser vi det vara av stor vikt att skrivningen om frigivning efter två tredjedelars avtjänat straff i 26:6 tas bort rörande våldsbrott såsom mord, dråp, sexualbrott, rån, misshandel samt för narkotikabrott, för tillgreppsbrott såsom inbrott och stöld, och annan jämförlig brottslighet.
mot · GZ02Ju403 · 2011-10-05 00:00:00 — Fotboja vid frisläppande av grova brottslingar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa elektronisk fotboja för frisläppta brottslingar. Enligt SCB:s siffror , vilka är de senaste de har för återfall i brott, återföll av de personer som lagfördes för nytt brott och . i ett tioårsperspektiv har återfallen ökat inom samtliga åldersgrupper. De högsta återfallsandelarna återfinns i nämnd ordning bland dem som dömts till sluten ungdomsvård (), överlämnande till vård inom (), skyddstillsyn () eller fängelse () som huvudpåföljd. Statistiken visar att risken för återfall ökar med de lagförda personernas tidigare brottsbelastning. Det är ett mönster som kan observeras över en längre tidsperiod. Med tidigare brottsbelastning avses här antalet lagföringar före ingångslagföringen. Bland de lagförda som lagförts återföll , medan återfallen bland dem med stor brottsbelastning (minst tio tidigare lagföringar) uppgick till . Denna statistik visar behovet av att tydligare agera mot att frisläppta återfaller i brott. Även alltså för förstagångsförbrytare är andelen som återfaller hög nästan hälften. Med anledning av detta anser jag att man för våldsbrottlingar, sexualbrottslingar samt narkotikabrottslingar, åtminstone vid grova sådana brott, vid frisläppandet ska förse dem med elektronisk fotboja efter frisläppandet som ska stå i proportion till hur länge de suttit i fängelse. De ska ha full frihet efter avtjänat straff men måste på detta sätt i högre utsträckning bevisa för samhället att de kan och kommer att sköta sig. En brottsling som begått något av ovanstående brott och som suttit i fängelse eller ungdomsvård bör exempelvis bära sådan elektronisk fotboja därefter. En person som suttit bör ha med fotboja, exempelvis . På så sätt kan man uppnå en dämpande effekt på den frisläppte som det blir lättare att utreda brott om personen med fotboja faktiskt återfaller i brott.
mot · GZ02Ju404 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om olaga vapeninnehav. Antalet brott där illegala skjutvapen används har ökat . I exempelvis var skjutvapen inblandade i närmare femtio mord- eller dråpförsök och över hundra rån . Utvecklingen är oroande. Det finns stora mängder illegala vapen i omlopp men från Polisens sida upplever man att väldigt lite händer efter att någon anhållits misstänkt för olaga vapeninnehav. Den misstänkte släpps vanligtvis efter förhör på fri fot . För att få till stånd en förändring och göra en mer kraftfull markering mot vad som i allra högsta grad är att betrakta som ett allvarligt brott behövs ingen lagändring. Däremot måste praxis ses över. Det finns utrymme i lagen för en markering mot vapeninnehav. Maxstraffet för olaga vapeninnehav (vapenbrott) är fängelse och för grovt vapenbrott sträcker sig straffskalan från till fängelse. Tyvärr ser man sällan att domstolarna utnyttjar den möjlighet som finns att döma till ett längre straff. Dessutom är den nedre gränsen för brottet dagsböter, vilket vi anser är ett alldeles för milt straff. För att stoppa den negativa utvecklingen måste någonting göras. Vi vet att denna fråga just nu är under beredning i i form av promemorian Vissa frågor om vapenlagen (Ds 2010:6). Vår förhoppning är att den processen ska leda fram till en bättre praxis på området men vill ändå gärna se att regeringen verkar för att den som ertappas med ett illegalt skjutvapen ska dömas till ett kännbart straff. Hela straffskalan måste utnyttjas och särskilt när det gäller skjutvapen måste brottet tas på stort allvar och leda till att man döms till ett straff som motsvarar den övre delen av straffskalan. Dessutom bör den lägsta nivån dagsböter ses över till förmån för ett frihetsberövande straff.
mot · GZ02Ju405 · 2011-10-05 00:00:00 — Kameraövervakning på offentlig plats tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kameraövervakning på offentlig plats. Trygga platser är platser där människor tycker om att leva och där man kan röra sig fritt under så många som möjligt av dygnets timmar utan att riskera att utsättas för brott och kränkningar. På många sätt är trygghet en frihetsfråga. Tyvärr är inte alla platser trygga. Även om ingen någonstans kan leva helt i övertygelsen om att de människor man möter lever upp till det sociala kontrakt där det inte ingår att inkräkta på andras integritet finns det platser som är värre utsatta än andra. Det finns många sätt att göra otrygga platser tryggare och här kan ett helt batteri av åtgärder från de sociala till dem som rör den fysiska miljön komma ifråga men ibland kan uppsättandet av en övervakningskamera vara nödvändigt för att höja säkerheten. Vetskapen om att man riskerar att fastna på bild har en avskräckande effekt och kan därför förhindra allt från skadegörelse till grova våldsbrott. Att sätta upp en övervakningskamera på en offentlig plats är med rätta ett kontroversiellt initiativ och den personliga integriteten måste alltid respekteras så långt det är möjligt. När exempelvis en kommun gör bedömningen att en övervakningskamera kan vara nödvändig på särskilt utsatta platser är det också högst sannolikt att andra, mindre invasiva, åtgärder först prövats eller övervägts. Trots detta är det i praktiken svårt att få tillståndet om att sätta upp kameror beviljat när man väl når den bedömningen. Regelverket upplevs dessutom som krångligt. Integritetsfrågorna är viktiga och ska inte behandlas lättvindigt, men även trygghet handlar om integritet. För särskilt brottsutsatta områden väger sannolikt obehaget att bli övervakad lätt mot den mycket större kränkning det innebär att utsättas för brott för de allra flesta människor. Tillståndsprövningen som den ser ut behöver förenklas och vi vill därför se en översyn av regelverket.
mot · GZ02Ju406 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bötesbeloppen för trafikförseelser delvis ska baseras på den bötfälldes inkomst. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett pricksystem för körkortsinnehavare där tre trafikförseelser leder till indraget körkort.1 1 Yrkande 2 hänvisat till TU. har vi fasta bötesbelopp för trafikförseelser som att överträda hastighetsbegränsning, köra mot rött, omkörning i kurva med skymd sikt med mera. Detta innebär i praktiken att straffet är avsevärt mindre kännbart för välbeställda än för mindre bemedlade. En förare med mycket god ekonomi upplever därför inte bötesbeloppet som något annat än ett mindre irritationsmoment, vilket inte alltid avskräcker från att bryta mot trafikreglerna. Av den anledningen bör bötesbeloppet vara beroende av trafiksyndarens inkomst, vilket gäller i bland annat . Dock bör bötesbeloppens lägsta nivå inte avvika nämnvärt från dagens nivåer. Detta borde kunna införas i genom att dagsböter utdöms för fortkörning och annat likvärdigt risktagande, precis som för rattfylleri, och regeringen bör återkomma till med ett sådant förslag. Enligt vissa studier är ökad risk för indraget körkort ett än mer effektivt sätt att motivera förare att följa trafikregler. Därför bör ett pricksystem för körkortet införas, där ett trafikbrott leder till böter och en prick i körkortet. Efter två trafikbrott skickas ett varningsbrev till körkortsinnehavaren där vederbörande informeras om att den tredje pricken innebär att körkortet dras in. En prick i ett körkort bör försvinna . Liknande system finns i flera europeiska länder och enligt utvärderingar märks en mätbar effekt i form av minskat antal dödsfall i trafiken. Detta system bör införas även i . Det ovan anförda bör ges regeringen tillkänna.
mot · GZ02Ju407 · 2011-10-05 00:00:00 — Tydligare statistik från Brå tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ta fram mer omfattande statistik om misstänktas och dömdas bakgrund. För att få en tydligare bild av generella mönster för kriminella bör (Brå) i högre grad särredovisa brottsdömdas samt brottsmisstänktas bakgrund avseende ursprungsland samt föräldrars och far- och morföräldrars ursprungsländer.
mot · GZ02Ju408 · 2011-10-05 00:00:00 — Ytterligare verktyg för att bekämpa trafficking tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skärpa straffen för trafficking. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta polisen att utöva brottsprovokation. kidnappas eller luras tusentals barn, kvinnor och män in i olika former av modernt slaveri, lockade med pengar och löften om en bättre framtid. Många tror sig ha kommit till en bättre del av världen med möjlighet till jobb, vård och att vara en del av ett fungerande samhälle. Men istället för en ljus framtid möts man av den organiserade brottsligheten som hanterar en som en handelsvara. Prostitution, bordellverksamhet, organförsäljning, slavarbete, tvångsäktenskap och kriminalitet blir en del av verkligheten. Denna organiserade verksamhet finns i varje land, och det är väldigt svårt att lagföra förövarna. Det finns ingen statistik på exakt hur många som drabbas. I uppskattar man att det är mellan 400 och 600 kvinnor , men antalet personer som döms för människohandel är försumbart. Människan kan, till skillnad från andra varor, säljas om och om igen. Det är en lukrativ verksamhet och den sträcker sig över hela . FN beräknar att kriminella nätverk tjänar på människohandel. Det innebär att trafficking kan anses vara världens tredje största form av organiserad brottslighet, efter narkotika och vapen. De som bedriver denna verksamhet blir allt skickligare och mer erfarna och företeelsen tycks bli allt vanligare. Ett stort problem för det svenska rättsväsendet är att det är svårt att få människohandlare dömda och ännu svårare att få dem dömda med stränga straffpåföljder. Regeringen bör därför se över möjligheterna att genom lagstiftning göra det lättare att utdöma hårdare straff för människohandel. Man kan t ex göra det lättare att döma baserat på helhetsmönster som påvisar människohandel. Regeringen bör också se över möjligheterna att tillåta brottsprovokation i syfte att skaffa bevismaterial mot ligor som ägnar sig åt människohandel.