ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02N235 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetet för en väl fungerande riskkapitalmarknad. Frågan om tillgången på riskvilligt kapital är något som är centralt om ska kunna ligga i framkant när det gäller innovation och entreprenörskap . Många av de företagare, ofta innovatörer i cleantechbranschen, som jag träffat pekar på detta som en av de viktigaste faktorerna för ett bra företagsklimat i . Att det finns bra möjligheter att ta steget från en testverksamhet till ett skarpt marknadsläge är något som är helt nödvändigt om vi ska få fler innovativa företag i . Det är också viktigt att det finns kompetent kapital att tillgå det vill säga att riskkapitalisten kan bidra med bra erfarenheter, ledarskap och nätverk. Glädjande är att regeringen lyfter just frågan om reformerade regler för riskkapital i budgeten . Där återfinns bland annat bra förslag på en tydligare aktörsstruktur, hur ökad kundnytta och förbättrad styrning ska åstadkommas samt förslag för att öka det privata engagemanget. Det är viktigt att arbetet med att förbättra riskkapitalmarknaden fortsätter. Att man till exempel tittar närmare på frågor om hur vi blir bättre på att attrahera utländskt kapital till , ser på riskkapitalmarknaden i ett regionalt perspektiv och fortsätter att förbättra och förenkla regelverket som styr marknaden. tillhör de mest innovativa länderna . Ska vi kunna behålla och utveckla den positionen krävs det att det finns kapital att satsa på bra idéer så att våra entreprenörer kan ta sina idéer till marknaden. På så sätt utvecklas både det svenska näringslivet och arbetsmarknaden i rätt riktning och vi kan skapa fler företag och jobb i framtidsbranscher.
mot · GZ02N239 · 2011-09-28 00:00:00 — Förändrat och förbättrat regelverk för elmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nordisk harmonisering av regelverken för bl.a. leverantörsbyten och mätning för att förbättra slutkundsmarknaden och avregleringen av marknaden för elmätare. avreglerades flera marknader i , bland dem marknaden för teletjänster. Under de närmast påföljande tio åren hade vi en förhållandevis hög produktivitet i den svenska ekonomin och den drevs till stor del av utvecklingen i tele- och kommunikationssektorn. Den hängde ihop med ökad internationalisering och konkurrens, men de svenska avregleringarna bidrog också och gjorde att nya och utvecklade produkter kunde få fäste på den svenska marknaden. Det visar på vikten av bra regleringar för att skapa förutsättningar för positiv konkurrens och hög produktivitet. Politiker bör som regel inte direkt styra marknaden och företagens aktivitet. Däremot är det viktigt att politiker sätter upp bra institutionella ramverk som uppmuntrar till god konkurrens och entreprenörskraft. Bra reglering av marknaden kan hjälpa företag att växa och vara innovativa. och samhälle drar nytta av ökad konkurrens som kan fostra innovation och utveckling. Konkurrens handlar inte bara om pris, utan även om utveckling av nya och befintliga varor och tjänster. Det omvandlingstryck som företag känner beror dels på konkurrensen på den inhemska marknaden, dels på det tryck som finns utifrån, särskilt för ett land som med en liten och öppen ekonomi. En välfungerande elmarknad som kan hålla konkurrenskraftiga priser är viktigt både för svenska hushåll och företag. Alliansens energiöverenskommelse har förbättrat förutsättningarna för investeringar i kraftproduktion, bl.a. genom att planeringsmålet för vindkraft höjts till till 2020 och genom att det blir tillåtet att bygga nya kärnkraftsreaktorer när de gamla tjänat ut. Även om det finns en nordisk marknad för själva elproduktionen, så är eltjänsterna till kund fortfarande i stort nationella marknader. För att öka konkurrensen om slutkunden behöver regelverken kring bl.a. leverantörsbyten och elmätning harmoniseras mellan de nordiska länderna. Förändrat och förbättrat regelverk kan också uppmuntra till fler aktiva val av konsumenterna och därmed till ökad konkurrens. För att stimulera en fortsatt utveckling av elmarknaden bör därför bl.a. marknaden för elmätare avregleras.
mot · GZ02N240 · 2011-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka varumärkesrätten och värna marknadsrätten. Att skydda sitt varumärke är en grundläggande princip för allt företagande. Möjligheten att starta och investera i ett varumärke är avgörande för ett bra företagsklimat. Varumärken skyddas genom en rad olika nationella och internationella lagstiftningar. Dessa lagstiftningar är under ständig diskussion, och bör ha en aktiv roll i att försvara den viktiga varumärkesrätten. Det finns tydliga hot mot skyddet för varumärken. Från Europeiska kommissionen har det bland annat framkommit förslag där man vill frånta en hel industri dess varumärken helt. Trots att förslaget bryter mot en rad internationella lagstiftningar och EU:s egna regelverk är kommissionen beredd att göra avsteg i syfte att uppnå politiska mål på andra områden, i detta fall folkhälsa. Det är inte bara kommissionen som har lagt fram förslag som inneburit en upplösning av varumärkesrätten. Senast (2011) röstade om en resolution där förslaget var att göra precis detsamma. Även om resolutionen inte antogs, stöddes förslaget av en skrämmande stor andel ledamöter. Det är viktigt att arbetar aktivt i dessa sammanhang för att stärka skyddet för varumärken och motverka alla typer av förslag som urholkar dem. Även förslag som skulle innebära att förbjuda exponering av olika typer av varor är en kränkning av varumärkesrätten likaväl som av marknadsrätten. Vi lever i ett fritt samhälle med marknadsekonomi. Det betyder att så länge en vara eller tjänst inte är olaglig har den samma ställning på marknaden som andra lagliga produkter. Man kan tycka vad man vill om varor eller tjänster med hälsovådlig potential vid bruk eller missbruk, men så länge de inte är olagliga måste de få verka fritt på marknaden. Rätten att använda och exponera det egna varumärket på lagliga produkter bör vara en självklarhet på en fri marknad. Att förbjuda exponering av lagliga, om än dock hälsofarliga, varor har föreslagits av Europeiska kommissionen men även i pågår en liknande diskussion. bör ta tydlig ställning mot denna typ av lagstiftning och arbeta aktivt inom EU för att motverka sådana förslag.
mot · GZ02N243 · 2011-09-30 00:00:00 — Ökade satsningar för ett bättre företagsklimat tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökade satsningar för ett bättre företagsklimat. Företagen är det svenska samhällets hjärta. Det är bara genom välmående företag vi kan bygga ett starkt där alla har ett jobb att gå till och kan känna en social trygghet. Det är därför en självklarhet att fortsätta att arbeta för underlättande och förbättrande av företagens villkor, för att på så sätt skapa fler jobb och minska utanförskapet. Det är oerhört viktigt att gynna och stimulera det som i grunden uppbär vår ekonomi. Det är naivt att tro att entreprenörskap och företag kan planeras eller kommenderas fram. Dock kan man med finans- och utbildningspolitiska styrmedel skapa ett samhälle där det är mer sannolikt att framgångsrika entreprenörer och företag kan få bärkraft. På utbildningsområdet har många goda initiativ tagits av regeringen, men mer kan och bör göras för att ska kunna dra full nytta av den stora potential vi har i form av goda infrastrukturella förutsättningar, god ekonomi och starka handelsförbindelser. Att vara företagare ska inte vara besvärligt och förknippat med byråkratiskt krångel och statiska regelverk. Med ett friare företagsklimat ges landets företag bättre möjligheter att anpassa sina verksamheter och organisationsstrukturer efter vad som passar dem själva eller deras marknad. Den stora majoriteten av största företag grundades för . För att ska kunna utvecklas som nation måste fler och bättre företag startas. Nya företag skapar nya möjligheter och innovationer för framtida konkurrens. Ett viktig led i att skapa ett där egenföretagande snarare är en regel än ett undantag är att låta en entreprenöriell anda genomsyra hela utbildningssystemet. Alliansregeringen har gjort betydande insatser för ett bättre företagsklimat. Fler förenklingar för företagen är genomförda men mer kan göras, bland annat måste kompetensförsörjningen säkras och vidare kan lärlingsutbildningen utvecklas. Att satsa på och underlätta för företagen är att satsa på . Med fler och bättre företag får vi ett levande , där fler människor har ett jobb att gå till . Med minskad byråkrati och ökade satsningar på entreprenörskap ger vi landets företagare ökade möjligheter att utvecklas.
mot · GZ02N245 · 2011-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning om övergång till fri programvara. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kompetenscenter. Användningen av fri programvara och öppna standarder skulle betyda mycket för omställningen till ett hållbart samhälle. Bland annat kan den typiska användningstiden för hårdvara bli längre, vilket skulle bidra till att minska problemet med elektronikskrot. Framförallt har det stor betydelse för takten i utvecklandet av den mjukvaruberoende miljötekniken och möjligheterna att använda den fritt världen över. Precis som med forskning utvecklas programvara vanligtvis betydligt effektivare i fria och transparenta samarbetsformer. Fri programvara bidrar också till att bryta mjukvarujättarnas makt och öka it-kompetensen. Miljön och fri programvara Programvara som tagits fram med skattemedel ska som grundregel alltid släppas fri. Vi vill att staten aktivt ska stödja fria programvaru-projekt som har särskild betydelse för klimatomställningen. Det är viktigt att så mycket som möjligt av den miljörelaterade programvaran kan användas fritt, i och i världen. Vi vill också utreda vilka slutsatser kan dra av föregångsexempel som t.ex. , som beslutat och genomfört en bred övergång till fri programvara och öppna standarder i det offentliga. Det bör ges regeringen till känna. Kompetens och fri programvara Vi vill införa en svensk motsvarighet till nationella kompetenscenter för fri programvara. Det centret hjälper såväl den offentliga sektorn som företag och andra att gå över till fri programvara, bl.a. i syfte att spara pengar och öka konkurrensen i mjukvarubranschen. Med hänvisning till vår motion 2011/12:N414 Innovationer, menar vi också att den allmänna kompetensen på it-området måste öka. En del av detta är en ökad kompetens för enskilda genom ett framtida kompetenscenter. Till en början budgeterar vi till centrets verksamhet. anslår vi till centret för att ge det möjligheter att lägga beställningar på fri programvara inom nyckelområden och belöna projekt som varit till särskild nytta i svensk ekonomi. Detta tas upp i vår UO-motion 2011/12:N365. Det som ovan anförs om kompetenscenter bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02N246 · 2011-09-23 00:00:00 — En lots för nya företagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en lots för nystartade företag. behöver fler företagare och fler växande företag. Det är företagen som skapar arbetstillfällen och bidrar till landets välstånd och konkurrenskraft. Därmed är det av största vikt att det blir både enklare och mer lönsamt att starta och driva företag. Dessvärre rapporteras det ofta om den regeldjungel som svenska företagare brottas med vilken glädjande nog är på väg att bli bättre. Fler människor bör få stöd att gå från idé till kommersialisering än vad som är fallet . är ett byråkratiskt land med många regler och lagar att följa samt med en mängd olika instanser och myndigheter som ska vara nöjda innan företag kan startas. Det kan handla om t.ex. byggnadstillstånd, serveringstillstånd, utskänkningstillstånd, företagsregistrering, skattekonto, F-skattesedel, bankkontakter, vägskyltar, ansökningar om stöd, myndighetskontakter m.m. Tyvärr kan listan göras betydligt längre än så. Det är avgörande att vi hjälper nya företagare att ta sig igenom denna djungel av regler på ett bra sätt utan att förstöra företagarnas vilja att starta och driva ett företag. Inom exempelvis sjukvården och för arbetslösa och nyanlända invandrare finns det så kallade lotsar som guidar människor igenom krångliga system. Men för en så avgörande funktion i samhället som företagande finns inga lotsar utan de företagare som har en idé eller vilja att starta ett eget företag får klara sig nästan helt själva och finansiera detta på egen hand. En företagslots bör inrättas som kan assistera vid start av ett nytt företag till dess att det etablerats. Alla som ansöker om att starta ett företag bör automatiskt få hjälp av en företagslots som sätter sig ner och med god överblick går igenom idéerna och ser till att nödvändiga papper och ansökningar kommer in , så att företagaren kan känna sig lugn över att inte ha missat något. Lotsen ska också hjälpa till med att undersöka alternativa finansieringslösningar såsom stöd eller bidrag från , EU-projekt, kommunen m.m. så att inte företagaren missar någon av dessa möjligheter. Fortsatt assistans vid utveckling av verksamheten bör inte uteslutas. Här bör stöd i fråga om vilka olika tillstånd och vilka olika sorters blanketter som behövs ingå, och även affärsrådgivning och nya kontaktnätverk samt både informationsmöten och en steg-för-steg-guide som hjälper den nya företagaren på vägen. Fler måste våga starta eget i ; en företagslots skulle bidra positivt till att nya företag skapas. Det bör därför göras en översyn av möjligheten att inrätta en företagslots.
mot · GZ02N247 · 2011-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beivra metallstölder genom eventuell licensiering och uppgiftskrav i skrothandeln. Metallstölder har blivit ett växande samhällsproblem. Stölderna av i synnerhet koppar ökar och hotar företag och infrastruktur. Även privatpersoners hem och speciellt kyrkor utsätts för stölder av tak, stuprör och fönsterbleck. beräknade att kopparstölderna vid framförallt järnvägen kostade , men kostnaden beräknas bli betydligt högre. Kopparstölderna försenar infrastrukturbyggen och skapar betydande störningar i spårtrafiken samt drabbar svensk export och import negativt. Kopparstölderna har blivit så omfattande att har väktare som patrullerar spåren. Det handlar alltså om både stora kostnader och störningar för den viktiga infrastrukturen. En orsak till att metallstölderna ökat är att priser på speciellt koppar har stigit . Den organiserade brottsligheten ligger ofta bakom stölderna. Straffen är inte tillräckligt kännbara och om det hade varit svårare att sälja stöldgodset än det är så hade det sannolikt inte varit lika attraktivt att stjäla metaller som till exempel koppar. Det är olagligt att köpa upp stöldgods och sälja det vidare, men det är svårt att komma åt detta då kontrollerna och uppgiftskraven är få. var skrothandelsmarknaden reglerad och det fanns krav på licensiering för att handla med metaller. Någon form av licensiering eller tillstånd för skrothandeln bör införas. Skrothandlare skulle också kunna ha krav på legitimering av den som säljer skrotet, såsom gäller på pantbanker, och kräva uppgifter om var skrotvarorna kommer ifrån. Därmed skulle också berörda myndigheter få bättre tillsyn över skrothandeln. Detta skulle sammantaget medföra att metallstölderna kunde minskas och att den svarta marknaden där det omsätts varor för skulle kontrolleras bättre. Därför bör det om möjligt göras en översyn av möjligheten att införa licensiering i skrothandeln samt uppgiftskrav i fråga om både säljare av skrot och skrotets ursprung.
mot · GZ02N248 · 2011-09-23 00:00:00 — Underlätta för bensinmackar och lanthandlar på landsbygden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur information om och koordinering av landsbygdsstöd till kommersiell service på landsbygden kan förbättras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att slopa framtida krav på sluten kontanthantering för mindre butiker.1 1 Yrkande 2 hänvisat till AU. En avgörande aspekt för en levande landsbygd är god tillgänglighet till olika serviceställen. Det har många bensinmackar försvunnit på landsbygden. Ofta har mackens nedläggning också inneburit att inte bara ett samlingsställe för ortens befolkning försvinner men också att annan service som post, apoteksservice, spel- och systembolagsombud försvinner med macken. Det är alltså inte bara en fråga om att landsbygdsbefolkningen i många fall måste åka flera mil för att tanka, vilket är negativt ut miljösynvinkel, utan också om samhällsservice och en social samlingsplats som försvinner på landsbygden. I flera fall sker samma utveckling med lanthandlarna runt om i . Men det finns fortfarande entreprenörer runt om i som satsar på att driva vidare lanthandeln, starta en bymack eller liknande. Det är positivt för en levande landsbygd och något som bör underlättas ytterligare. Det är därför positivt att alliansregeringen tillfört extra landsbygdsstöd för att just underlätta kommersiell service på landsbygden. Däremot är det få som känner till att dessa stöd existerar, vem de vänder sig till och hur man söker dem. I många fall är det länsstyrelserna runt om i landet som sköter detta. Det är därmed angeläget att länsstyrelserna på ett bättre sätt koordinerar sitt arbete med olika landsbygdsstöd och tydligare informerar om vilka stöd som finns och hur man ansöker om dem. Möjligheten till att se över hur information och koordinering av landsbygdsstöd kan förbättras bör därför göras. Grundsyftet med sluten kontanthantering i detaljhandeln är det inget fel på att minska butiksrån och därmed förbättra arbetsmiljön för dem som arbetar i branschen. Men förutsättningarna för att driva små- och medelstora företag, särskilt på landsbygden, kommer knappast gynnas av ett krav på slutet kontanthanteringssystem. För mindre butiker, som en lanthandel, kan detta krav innebära att man tvingas stänga. Enligt organisationen beräknas investeringskostnaden för ett slutet system till ca eller mer per kassa. Det är mycket pengar för den lilla butiken. Den totala kostnaden för landets alla småföretagare blir . Det är av vikt att villkoren för företagande inte försämras utan istället förbättras. Förutsättningarna för att införa sluten kontanthantering för en liten butik på landsbygden skiljer sig från storstädernas dito. Möjligheten att slopa framtida krav på sluten kontanthantering för mindre butiker bör därför ses över. Boriana (M)
mot · GZ02N250 · 2011-09-27 00:00:00 — Förenklat nationellt regelverk för svenskt yrkesfiske tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att förenkla det nationella regelverket för yrkesfiske. Den regelmassa som svenska yrkesfiskare har att efterkomma är stor. Regelmängden innefattar en mer eller mindre fullständig gemenskapsreglering, en nationell reglering samt mängder av särregler. I dessa tider av regelförenklingar för företagare synes fiskeföretagen ha satts åt sidan. För dessa är behovet av åtgärder syftande till enklare, tydligare och begripligare reglering viktigt utifrån bland annat ett lönsamhetsperspektiv. De administrativa bördorna har för bönder med flera minskat och då det ej synes ha skett på fiskets område anser jag att sådana åtgärder bör initieras. Genom enklare, tydligare och begripligare regler säkerställs efterlevnad, förståelse och en ökad respekt från fiskeföretagare.
mot · GZ02N264 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sättet att beräkna energieffektivisering ska harmoniseras med metod. EU-länderna har gemensamt satt ett energieffektiviseringsmål på minskning till 2020. Målet är inte bindande. I sitt meddelande konstaterade kommissionen att målet inte går att nå, och kommissionen rekommenderade medlemsländerna att istället anta bindande mål. Den har motsatt sig detta. Men inte nog med det. Regeringen tycker inte heller att det sätt som räknar är bra utan vill istället räkna något som de kallar energiintensitet som är energiminskning jämfört med BNP. Detta är förvirrande för medborgarna och man skulle kunna dra slutsatsen att den försöker luras eftersom den inte har en politik som klarar EU:s mål. Det svenska sättet att räkna innebär nämligen att en minskning går att nå bara genom en BNP-ökning. För om BNP i växer såsom förutser kommer energianvändningen i att öka istället för de som EU satt som mål, vilket i regeringens ögon är en energieffektivisering men i reella tal innebär att vi använder mer energi. Regeringen måste upphöra att räkna med energiintensitet och ansluta sig till den mer ärliga metod som förordar och som handlar om vad vi i verkligen förbrukar.
mot · GZ02N265 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arrendepriser ska vara rimliga och inte marknadsledande. har det statligt ägda genomfört betydande höjningar av sina jaktarrenden i de norra delarna av landet. I vissa fall har prishöjningarna varit flera , och detta i kombination med höga fällavgifter på älg gör att alltfler jägare och jaktlag inte längre har råd att förlänga sina arrenden. Det finns exempel på när priset per fälld älg närmar sig , och då är det omöjligt för de allra flesta att fortsätta jaga. Detta är något som inte ser som något större problem då de menar att det finns många andra än de i området boende som är mer köpstarka som de kan sälja jakten till. De jägare och jaktlag som har arrenderat marker i den delen av landet som de bor i tar dock oftast ett stort ansvar för de marker de jagar på och de viltstammar som de förvaltar. Det handlar om en långsiktig förvaltning för att få hållbara viltstammar, och långsiktig förvaltning är något som gynnar även markägarna, i detta fall skogsbolaget . Att istället arrendera ut marken till de jägare och jaktlag som för stunden har råd riskerar att minska långsiktigheten i viltstammarnas förvaltning, och det finns också en uppenbar risk att tilldelade älgar inte kommer att fällas i samma utsträckning. Detta är annars något som skogsbolagen anser vara av högsta vikt för att minska betesskadorna, ett problem som det talas allt oftare om. Om betesskadorna är ett problem man vill få bukt med borde man vara mån om att älgförvaltningen på markerna tas hand om på bästa sätt, och med kontinuitet. Att plötsligt ge sig in som prisdrivande på marknaden är en ovanlig roll för ett statligt ägt bolag. Det borde inte vara roll att driva upp priserna på jaktarrenden så att inte de människor som bor i områdena har råd att fortsätta arrendera. Tvärtom, som statligt bolag, ägt av svenska folket, bör man värna de som tar ansvar för långsiktighet och god viltvård, och ge förutsättningar för människor att bo kvar i glesbygd. är en betydande markägare som skapar arbetstillfällen, och är också beroende av att människor bor kvar i glesbygd. Det behövs ett aktivt statligt ägande som säkerställer att tar ansvar för att långsiktig viltvård möjliggörs på deras marker, snarare än kortsiktiga vinster från pengastarka tillfälliga jaktbesökare. i (S)