mot · GZ02Fi240 · 2011-10-05 00:00:00 — Vi föreslår en garantiram på , vilken skulle kunna täcka upprustning av ca 60 000 lägenheter, vilket motsvarar ca 30 bostadsområden. För detta ska staten ta ut en avgift. För att kunna ta del av lånegarantimodellen ska energideklaration ha upprättats enligt gällande lag och energianvändningen i fastigheten minska med i samband med renoveringen. Alla ägare av flerbostadshus ska kunna ansöka om och beviljas statlig garanti. I områden med särskilt svag socioekonomisk status där det är svårt att höja hyrorna för de boende ska staten på vissa villkor kunna subventionera lånegarantiavgiften. Vi bedömer kostnaden för de subventionerade avgifterna till . Enligt en inventering av bostadsbeståndet som vi låtit genomföra finns det i de socialt mest eftersatta områdena, de 38 områdena med s.k. lokala utvecklingsavtal, ca 90 000 lägenheter som är byggda . Ägarna till dessa utgörs till av kommunala bostadsbolag och till av privata ägare. Förslaget förutsätter att regelverket för BKN ändras så att myndigheten till skillnad från vad som gäller får möjlighet att även garantera finansiering av underhåll och ombyggnader. Vitesföreläggande när fastighetsägare inte tar sitt ansvar Om en fastighet är i behov av mer omfattande renoveringsinsatser är den möjlighet som står till buds tvångsförvaltning. En hyresnämnd kan besluta om detta och då utse en lämplig förvaltare. har dock visat sig svår att verkställa i praktiken, eftersom det ofta saknas lämpliga och villiga tvångsförvaltare. I de fall där detta vore påkallat är fastigheten ofta i behov av omfattande och dyra renoveringar och det saknas resurser för att ombesörja dessa. I stället för att förvalta sina fastigheter på ett godtagbart sätt finns det tyvärr företag som utnyttjar möjligheterna att ta in hyresintäkter kortsiktigt utan att svara för och planera långsiktigt underhåll. Det enda verktyg som då står till buds kan bli miljölagstiftningen, dvs. i de fall underhållet är så eftersatt att det föranleder reella miljöproblem för de boende. Detta är inte rimligt. Den tröskel som finns mellan förvaltningsålägganden vid brister av mindre allvarligt slag och tvångsförvaltning är alldeles för hög. Vi vill pröva möjligheten till vitesföreläggande av ägare till hyresfastigheter som inte tar ett rimligt ansvar för upprustning och modernisering och en enklare om vitesföreläggandet inte leder till resultat. Kommunen kan då ansvara för förvaltandet själv eller lägga ut detta på entreprenad till en extern fastighetsförvaltare. Skarpare lagstiftning för blandade bostadsområden Det är av avgörande strategisk betydelse att få till stånd mer blandade bostadsområden. Med blandade bostadsområden minskar segregationen som möjligheterna för exempelvis en barnfamilj att byta bostad utan att tvingas byta bostadsområde ökar. Vi föreslår därför att lagstiftningen ändras på så sätt att kommunerna åläggs att planera för blandade bostadsområden. När nya områden planeras ska bebyggelsen vara blandad och vid kompletteringsbebyggelse i befintliga områden med ensidig sammansättning ska kommunerna planera för mer blandad bebyggelse. Ändringarna i lagstiftningen kan ske i endera bostadsförsörjningslagen eller . Med en sådan förändring bör därtill ändras så att kommunerna ska kunna föreskriva upplåtelseform i detaljplan. 9.5Utveckling i hela landet Svensk utveckling är summan av allt det arbete vi tillsammans utför, av tillväxt och sysselsättning i alla delar av landet. Vi socialdemokrater vill utjämna de klyftor som driver in kilar i sammanhållningen i , och som hindrar både enskilda människors och regioners utvecklingskraft. En kraftfull regionalpolitik måste anta utmaningen att formulera övergripande tillväxt- och utvecklingsstrategier för hela landet. En landsända kan inte ses isolerad från en annan. Företag, naturresurser och arbetskraft återfinns i alla delar av landet och är sammanlänkade i ett komplext system av produktion och transporter som knyter samman. De statliga insatserna måste vara inriktade på att regionerna ska få möjlighet att växa och utvecklas efter sina särskilda förutsättningar. Regionalpolitiken ska bidra till väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner och en god servicenivå i alla delar av landet. Den regionala utvecklingspolitiken ska vara en central aspekt i utformningen av strategiska politiska beslut. Vi vill främja en konkurrenskraftig basindustri som spelar en stor roll för jobb, exportintäkter och investeringar framförallt i skogslänen men även den högproduktiva tjänstesektorn i hela landet. För att klara en god service i hela landet för såväl företag, boende som turister behövs bredband med hög överföringshastighet i hela landet. Dessutom måste mobiltelefontäckningen fungera överallt. som vi för en medveten urban tillväxtpolitik ska solidariteten mellan regioner vidmakthållas. EU:s sammanhållningspolitik och den nationella politiken för regionernas utveckling måste samordnas bättre. Statsbidragen till kommuner och landsting ska tillsammans med inkomst- och kostnadsutjämningen möjliggöra jämlik välfärd i hela landet. Avstånden till närmaste butik eller serviceställe ökar på många håll i , bland annat på grund av att drivmedelsstationerna blir färre. På många orter försvinner nödvändig infrastruktur, det är ett hot mot inte minst de små företagens möjligheter att klara sin vardag och utvecklas. Vi föreslår ett särskilt stöd om för att trygga tillgängligheten till viss grundläggande kommersiell service i gles- och landsbygd. 9.6Investera i en bättre miljö har länge varit en förebild för andra länder som vill arbeta med att förbättra miljön. I internationella sammanhang har vår unika förmåga att både minska klimatpåverkande utsläpp och höja BNP, varit ett positivt exempel som lyfts fram för att visa att det är möjligt. Tyvärr är det mycket som tyder på att statistiken för utsläpp av klimatpåverkande gaser kommer att visa att den trenden nu är bruten. Trots djärva mål saknar regeringen styrmedel för att minska de klimatpåverkande utsläppen och stimulera omställningen. Fler åtgärder behövs om inte ska tappa i konkurrenskraft internationellt. Vi vill föra en politik som innebär att intäkter från ökade styrmedel ska användas till investeringar som ger miljöeffekt. På det sättet får våra styrmedel dubbel effekt. Bilar med stora utsläpp ska betala högre registreringsskatt som sedan används till bonus för miljöbilar. behöver satsningar för att stimulera förnybar energi och inhemsk energiproduktion istället för importberoende. Förnybart tillsammans med en effektivare energianvändning är lönsamt och ger arbetstillfällen och exportinkomster. Från att ha legat främst i ledet har snabbt halkat efter när länder med betydligt större resurser nu insett hur framtidens samhälle ska byggas. Det krävs ett politiskt ledarskap för att genom styrmedel och stimulansåtgärder åstadkomma förändringar. Regler som hindrar människor från att ta ett ökat personligt klimatansvar måste bort. Målet för den biologiska mångfalden i har inte uppnåtts. Artdatabankens lista över hotade och sårbara arter växer. Den biologiska mångfalden är en förutsättning för ett gott mänskligt liv. Försämrad biologisk mångfald gör att ekosystemen blir svaga och tappar motståndskraft och deras möjlighet att ge oss mat, rent vatten och ren luft minskar. I är den biologiska mångfalden också en förutsättning för flera basnäringar, för turism och inte minst för friluftsliv och rekreation. Kort sagt jobb, hälsa och utveckling. Vi menar att det behövs fler stödjande åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden, för att hejda utrotandet av arter och stabilisera de ekosystem om är labila. Inte minst behöver en aktiv plan på för vi ska uppfylla de åtaganden som vi gjort i FN:s konvention om bevarande av biologisk mångfald. Mängden kemikalier som översvämmar vår vardag ökar ständigt och samhällets resurser att övervaka dessa minskar. Vi har liten kontroll över vilka kombinationseffekter de kemikalier vi sprider i miljön har. Ständigt uppmärksammas farliga kemikalier i vår vardag som vi borde ha stoppat innan de spreds. Förutom att samhällets tillsyn måste stärkas bör fler farliga ämnen komma upp på EU:s kandidatlista och på så sätt få en ökad uppmärksamhet. När den femte rapporten från FN:s klimatpanel IPCC börjar publiceras kommer världens politiker att ha ett delvis nytt beslutsunderlag. Vi kan redan nu i vetenskapligt publicerade artiklar se att problembilden har skärpts. Mycket tyder nu på att det vetenskapliga beslutsunderlaget kommer att ändras så mycket att den bör återinkalla det vetenskapliga rådet för att ta fram nya svenska beslutsunderlag. Nytt system för lokala klimatinvesteringar Alla utsläpp är lokala. Det visade också alla kommuner i sitt mycket starka klimatarbete och . När sammanfattade de lokala stödprogram som då fanns (Klimp och LIP) fann man att dessa minskat utsläppen av växthusgaser med . Det motsvarar två tredjedelar av den svenska utsläppsminskningen dessa år och det bevisar att statligt stöd till investeringar är nödvändiga och framgångsrika. Det är också viktigt att de som betalar olika klimatskatter ska veta att en del av pengarna används för att investera i ytterligare åtgärder som minskar utsläppen och ställer om samhället. Vi vill införa ett nytt system med stöd för klimatinvesteringar där förutom kommuner även företag, ideella organisationer eller alla i samarbete kan få stöd för projekt. Huvudinriktningen ska vara effektiva åtgärder för att långsiktigt minska utsläpp av växthusgaser. Försöksprojekt och pilotanläggningar för att stimulera nya innovationer och idéer ska ha en viktig del av anslaget. Svenska företag kan på så sätt få möjlighet att pröva ny teknik i full skala, vilket vi tror kan stimulera framtida exportmöjligheter. Vi avsätter , sammantaget 1,6 miljarder de kommande fyra åren, till lokala klimatinvesteringar. Andelen miljöbilar i nybilsförsäljningen ökade rejält , från . Men har ökningen avstannat och börjar sjunka. var andelen miljöbilar . Regeringens mål om en fossilfri fordonsflotta kommer allt längre bort för var månad som går. Försäljningen av nya miljöbilar minskar. Regeringens supermiljöbilspremie kommer bara att gynna människor som har råd att köpa mycket dyra miljöbilar och den reformen skapar, som vi bedömer det, inget omställningstryck. Vi föreslår istället ett system med stegvisa miljöbilsbonusar där de bilar med lägre utsläpp får en premie. Men vi tror också att vi kan driva på utvecklingen ännu mer genom att införa en registreringsskatt för bilar med koldioxidutsläpp över en viss nivå. I finns ett sådant kostnadsneutralt system med registreringsskatt och miljöbilsbonus. Vi föreslår ett system där accisen skulle kunna vara i steg om och maximalt vara . Den neutrala zonen föreslås ligga på CO2/km . Maximal skatt får bilar över CO2/km. Motsvarande steg skulle gälla för miljöbilsbonusen där den första bonusen på infaller från /CO2/km (den nuvarande miljöbilsdefinitionen) och sista steget (mindre än 50 gr CO2/km) får samma bonus som regeringens supermiljöbilspremie, . beräkningar av fossilpåverkan från bilar som drivs med biodrivmedel (E85 och biogas) bör användas på samma sätt som för den gamla miljöbilspremien. Systemet bör justeras med förändringen av miljöbilsdefinitionen 2013 så att bonus endast utgår till miljöbilar enligt den nya definitionen. Utsläppsgräns gr CO2/km Att investera i åtgärder för att skydda och vårda vår svenska skog och natur med dess myller av liv, är en investering i framtida klimatsäkerhet och med det en bas för svensk konkurrenskraft. Regeringens skogspolitik är på väg att misslyckas. Ambitionerna för att skydda värdefull skog och biologisk mångfald sänktes under förra mandatperioden och har trots löften inte återupprättats. Regeringen har urlakat skyddet av svensk natur och det är något som får konsekvenser för våra barn och barnbarn. De naturskogar och urskogar som avverkats under de borgerliga regeringsåren kan vi aldrig få tillbaka. Vi vill avsätta , sammantaget de kommande fyra åren, till biologisk mångfald för att skydda skog. Transporterna står för en stor del av miljöbelastningen i vårt samhälle. Vi vill införa en vägslitageavgift för tunga fordon. De utländska transporter som passerar betalar inte några miljöskatter. Ett liknande system finns i och skulle också göra konkurrensen mellan utländska åkare och svenska mer jämlik på den svenska marknaden. Vid införandet av avgiften ska hänsyn tas till skogsindustrin som saknar alternativ till transport på väg. En möjlig lösning för detta är att geografiskt differentiera skatten. Vi vill införa en skatt i nivå med vad och Klimatberedningen har föreslagit per kilometer prisläge. Detta motsvarar i intäkter . Energieffektivisering är en grundläggande beståndsdel i en framtida energipolitik. Vi har högre mål än regeringen för energieffektiviseringen. Vi vill att energianvändningen i blir effektivare , jämfört med regeringens mål på . Vi föreslår också flera åtgärder för att åstadkomma detta inom exempelvis bostads- och transportsektorn. Om svenska företag först utvecklar den fossilfria teknik som hela världen kommer att efterfråga framöver har företagen goda förutsättningar att stärka sin internationella konkurrenskraft. Om företagen redan nu investerar i energieffektivare teknik vinner de kostnadsfördelar gentemot sina konkurrenter. I syfte att främja en effektivare elanvändning vill vi införa ett system för vita elcertifikat. Systemet går ut på att staten sätter obligatoriska mål för energibesparingar och identifierar de parter som kommer att vara ålagda att uppnå målet, vilka åtgärder för energieffektivisering som kommer att ingå, hur de genomförda åtgärderna och de besparingar de leder till skall mätas och verifieras. Dessutom beslutar staten om hur handel av certifikat skall ske. och har redan infört sådana system och andra länder planerar för dem. Vi vill främja energideklarationer och vill därför se en certifiering av företag som utför deklarationerna. Närmare hälften av landets bostäder byggdes under de s.k. rekordåren 19501975. Flera rapporter visar att reinvesteringstakten är för låg. Husen behöver också anpassas till framtidens krav. Det gäller särskilt energianvändningen om vi skall klara de klimatmål vi satt upp där vill vi pröva ett system med lånegarantier. Stödet för investeringar i solvärme och solel har avvecklats, trots att intresset var stort och trots att det är en viktig framtidsmarknad för svenska företag. Vi avsätter , sammantaget de kommande fyra åren, för ett solinvesteringsstöd. Ekologiskt jordbruk och hållbar mat med hög kvalitet behöver en långsiktig livsmedelsstrategi för vilken matproduktion som ska ske i och hur den kan anpassas till klimatåtaganden och klimatförändringarna. Den svenska livsmedelsproduktionen fortsätter att minska i förhållande till konsumtionen. står inför ett allvarligt problem med vår självförsörjningsgrad i en värld där efterfrågan på livsmedel hårdnar. Inget EU-land har så låg självförsörjningsgrad som . Men en livsmedelsstrategi behöver också utformas i ljuset av att vi stödjer en fri marknad och minskade subventioner. Vår slutsats av detta är att lyfta fram de svenska konkurrensfördelarna, både på den inhemska marknaden och på exportmarknaden. Regeringen föreslår som svar på att landets svinuppfödare fått akuta lönsamhetsproblem, sänkta statliga veterinäravgifter för slakterierna. Men den dåliga konkurrensen i den svenska slakteribranschen gör att vi anser det tveksamt om de 90 miljoner som regeringen satsar ger avsedd effekt. Regeringen föreslår också en djurvälfärdsersättning som kan betalas ut via EU:s landsbygdsprogram. En sådan innebär att en svinuppfödare som gör djurvälfärdsåtgärder som går utöver svensk lagstiftning får en ersättning. Denna lösning har dubbel effekt eftersom den förutom förbättrad lönsamhet också förhindrar urvattning av det svenska mervärdet och vi står bakom förslaget. Men däremot ser vi allvarligt på att regeringen finansierar förslaget genom att sänka miljöersättningarna i landsbygdsprogrammet. Det menar vi kan få konsekvenser för biologisk mångfald på landsbygden. Miljöersättningarna går till hagmarker, våtmarker m.m. Vi vill således återfinansiera anslaget för miljöersättningarna med de i svensk egenfinansiering som djurvälfärdsersättningen kostar. Ett mervärde som under den de borgerliga regeringsåren tappat i stöd är den ekologiska produktionen. Vi menar att detta är olyckligt dels eftersom skulle kunna ha konkurrensfördelar inom EU på detta område om det utvecklades, dels eftersom den svenska inhemska efterfrågan på ekologiska produkter växt starkt. Vi vill tillföra för att främja produktion och konsumtion av och handel med ekologiska produkter. Vi socialdemokrater har som mål att av marken ska vara ekologisk odlad 2020. Det kräver ett större engagemang. Offentlig verksamhet ska kunna gå före genom att upphandla ekologiska livsmedel och därmed bidra till ökad efterfrågan på ekologiska produkter. Investera i jordbrukets klimat- och miljöåtagande När den socialdemokratiska regeringen införde skatt på handelsgödsel infördes också en återföring av skatten för att kompensera näringen. När den borgerliga regeringen avskaffade skatten från fanns återföringen kvar. Men vill den avskaffa återföringen och minska anslaget inom landsbygdsprogrammet med . För oss socialdemokrater finns det en poäng med att använda medel från miljöstyrmedel till investeringar vilka också leder till minskade utsläpp. Då kan våra åtgärder få dubbel effekt. Vi vill således, eftersom vi föreslår ett återinförande av handelsgödselskatten, behålla återföringen. Det är emellertid viktigt att investera i åtgärder som minskar utsläppen av kemikalier, växthusgaser och övergödande ämnen i jordbruket. Det stärker också jordbrukets konkurrenskraft och främjar det svenska mervärdet. Det kan handla om utbildningar, metodutveckling etc. som minskar kväveanvändningen, kemikalieanvändningen och stärker jordbrukets roll som producent av förnybar energi. Vi socialdemokrater välkomnar det moderna arbetslivet. Det är på många sätt resultatet av det som arbetarrörelsen slagits för. Tunga lyft, slitiga och farliga miljöer har försvunnit för väldigt många löntagare. Arbetsorganisationerna är mer platta och inflytandet över det egna arbetet större. Möjligheterna till karriär och personlig utveckling i jobbet ökar för många. Ny teknik har underlättat mycket arbete som arbetet blivit mer intellektuellt utmanande. Vi vill fortsätta den utvecklingen, för vi tror på ett modernt arbetsliv där de anställdas intressen står i centrum. Vi tror på ett arbetsliv där människor trivs, har möjligheter till inflytande över sin arbetssituation och kan utvecklas i jobbet. Det är en avgörande del av den kunskapsbaserade ekonomi och den värdeburna tillväxt som vi vill se för . Arbetslivet genomgick stora förändringar . Många arbetsplatser pressade under lågkonjunkturen kostnaderna genom att öka arbetsbördan på de anställda. Fler anställningar blev tillfälliga och osäkra. Färre skulle uträtta mer. minskade antalet sysselsatta men antalet arbetade timmar med . minskade antalet arbetstillfällen genom rationalisering inom företag och utflyttning av stödfunktioner, till exempel underhåll och reparationer. Det medförde att tjänstesektorns andel växte till följd av omfördelningen av industriarbeten till servicetjänster. Inom själva produktionen skedde också förändringar. Organisering av företag i hårt konkurrerande produktionskedjor bidrog till att arbetstillfällen försvann. Även den offentliga sektorn påverkades starkt av den ekonomiska krisen och kommunerna tvingades att säga upp många anställda. Just nu pågår en tudelning av arbetsmarknaden med en uppdelning av arbetskraften i ett centrum och i en periferi. Å ena sidan har många människor fasta, relativt trygga anställningar. Å andra sidan finns en växande grupp som har otrygga anställningar och som rör sig in och ut ur arbetslivet med perioder av arbetslöshet där emellan. Dessutom ser vi allt fler som är mer eller mindre permanent utestängda från arbetslivet. Många av de nya jobb som växer fram är inriktade på tjänster och service. Vi ser en utveckling av fler mobila jobb där arbetet utförs på många olika platser. Vi ser mer av ensamarbete. På många arbetsplatser har trycket på medarbetarna ökat. Prestationskraven är höga, det handlar om att vara flexibel, smidig och ha den rätta kompetensen. Hård konkurrens, slimmade organisationer och ständiga omorganisationer och rationaliseringar ökar stressen och belastningen. Under vårt arbetsliv byter vi numera jobb i en ökad takt. Arbetsmarknaden blir också mer internationell. Vi står inför ett arbetsliv där kunskapskraven kommer att fortsätta att öka i många yrken. Individers rörlighet och arbetsmarknadsvärde kommer att avgöras av deras utbildning och kompetens och framtid som konkurrenskraftig kunskapsnation avgörs av de investeringar vi gör . Strukturomvandlingen på arbetsmarknaden kommer att fortsätta. Fler kommer att behöva gå från ett jobb till ett annat. Därför behöver vi en kompetensförsäkring. Omställning måste bli lättare för människor inte svårare. Vid sådana processer är det viktigt att tidiga insatser görs, så att de som riskerar uppsägning kan gå vidare till nya jobb eller till utbildning innan arbetslösheten är ett faktum. Dessa förändringar och nya utmaningar kräver också att vi investerar i ett strukturerat arbetsmiljöarbete. Alla människor har rätt att arbeta i en trygg och säker arbetsmiljö som ger yrkesmässig och personlig utveckling, och som främjar jämställdhet och en social gemenskap. Alla ska kunna avsluta ett långt yrkesverksamt liv med bibehållen fysisk och psykisk hälsa. Alla människor har rätt att vara stolta över sitt jobb. Vi vill skapa ett hållbart arbetsliv med trygga, säkra och utvecklande arbeten. Den borgerliga regeringen har minskat anslaget till med . Det har inneburit att delar av den verksamhet som är inriktad på att förebygga risker genom kontroll och tillsyn har skalats bort. Antalet inspektioner har minskat med . Medlen till funktionsutbildning av skyddsombud, huvudskyddsombud och regionala skyddsombud; RSO togs bort när regeringen lade ned . har vi sett att allt färre skyddsombud genomgår utbildning och får därmed svårare att ställa krav på arbetsmiljöarbetet. och de övriga nordiska länderna har en extremt könssegregerad arbetsmarknad. Kvinnor och män arbetar i olika sektorer, inom olika yrkesgrupper och på olika positioner. Kvinnor och ungdomar används alltför ofta som flexibilitetsbuffertar på arbetsplatser. De anlitas vid behov och vid arbetstoppar men slås ut lika snabbt som de kommer in. Kvinnor får i högre grad deltidsanställningar och tidsbegränsade anställningar istället för fasta jobb. Bland män dominerar heltidsanställningar. Korta anställningar innebär mer ensidiga och monotona arbetsuppgifter, mindre frihet och sämre möjligheter till utveckling i jobbet. har vi sett en dramatisk ökning av antalet rullande visstidsanställningar. Främst är det ungdomar och kvinnor som riskerar att fastna i olika korta anställningar som staplas på varandra. Vi föreslår att det införs en begränsningsregel för hur länge rullande visstidsanställningar kan fortgå. Regeringens aviserade förslag om att individen ska gå till domstol för att få rätt till fast tjänst kommer inte att ge effekt. Det krävs istället ny lagstiftning. Visstidsanställningar ska inte kunna staplas på varandra i oändlighet, 24 månaders visstidsanställning bör automatiskt leda till att anställningen blir fast. För att nå målet om ett hållbart arbetsliv måste arbetsmiljöarbetet rustas upp. inspektörer måste få resurser så att de kan jobba förebyggande och effektivt mot risker för liv och hälsa i arbetslivet och så att fler inspektioner kan utföras och att föreskrifter och regelverk kan hållas moderna och effektiva. möjligheter till analyser och kapaciteten för att arbeta med föreskrifter måste förbättras.