ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02C234 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av regelverket kring fastställande av faderskap för sambor i syfte att modernisera gällande lagstiftning. I 1 kap. 1 § stadgas att mannen i äktenskapet ska anses som barnets far. Denna presumtionsregel innebär att det inte behövs några som helst åtgärder för att fastställa faderskapet. Presumtionsregeln är också extensiv i den bemärkelsen att det inte spelar någon roll när i tiden före födseln äktenskapet är ingånget. Medan ett barn som är fött inom äktenskapet får faderskapet fastställt per automatik, är det socialnämndens skyldighet att utreda och fastställa faderskapet för barn till ogifta mödrar. I denna utredning ingår bland annat att samtala med föräldrarna, beräkna konceptionstiden och få en skriftlig bekräftelse på faderskapet samt informera om dess rättsliga konsekvenser. görs en förenklad utredning om parterna är sambor. I föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2004:16) om socialnämndens utredning och fastställande av faderskap sägs följande. Om parterna är sambor, bör det i regel vara tillräckligt att socialnämnden gör en förenklad utredning. Utredaren bör kalla parterna till ett gemensamt samtal . Utredaren bör informera parterna om den beräknade konceptionstiden. Om parterna samstämmigt uppger att barnet är deras gemensamma och det inte under samtalet, eller på annat sätt, kommer fram något som gör att utredaren ifrågasätter detta, bör han eller hon avsluta utredningen genom att bereda mannen tillfälle att bekräfta faderskapet. Om utredaren är tveksam till vad som uppgivits eller någon av parterna är osäker på faderskapet, bör utredningen utvidgas. Även om förfarandet förenklats måste parterna som huvudregel ändå inställa sig hos myndigheten och de facto bekräfta att någon annan man inte kan antas vara fader, även om samboförhållandet inletts före barnets födelse. För många föräldrar upplevs den här situationen som ytterst kränkande och ett ifrågasättande av parternas förhållande. I svensk familjerättslig lagstiftning har skillnaderna mellan samborelationer och äktenskap i allt väsentligt suddats ut. Detta är framför allt en följd av att samborelationer är en vanlig företeelse till skillnad mot . berördes enligt av de födda barnen av en faderskapsutredning. Det ter sig därför märkligt att samhället fortfarande anser att det föreligger mer tveksamheter kring faderskapet i samborelationer än i äktenskap. Indirekt säger lagstiftaren att det råder större tvivel kring troheten mellan sambor än mellan äkta makar. Det är ett synnerligen förlegat synsätt. Istället vore det rimligare att även i denna fråga likställa äktenskapet och samboförhållandet. En översyn av regelverket är således inte bara efterlängtad, utan även en anpassning till samhällets förändrade syn på familjerelationer.
mot · GZ02C236 · 2011-09-14 00:00:00 — Efterlevande makes och särkullbarns arvsrätt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra arvsreglerna i på så sätt att en efterlevande make kan behålla makarnas permanentbostad även om detta skulle inkräkta på särkullbarnens rätt till arv efter sin avlidna förälder. infördes arvsrätt för efterlevande make med innebörd att all den avlidnes kvarlåtenskap tillföll den efterlevande maken med fri förfoganderätt och att bröstarvingar därmed fick vänta med att utfå sitt arv till dess båda makarna var avlidna. En förutsättning härför var dock att den avlidne inte efterlämnade särkullbarn. Dessa tillförsäkrades nämligen rätt att erhålla sitt arv efter sin avlidna förälder. Genom testamente kan makarna förändra situationen för särkullbarnen genom att inskränka deras rätt till arv efter sin förälder till laglotten (som är hälften av arvslotten). För många är förmögenhetssituationen sådan att familjens stora förmögenhet består av en villa eller en bostadsrätt, som utgör makarnas permanentbostad. Detta innebär att i många fall tvingas efterlevande make att avyttra och flytta från permanentbostaden för att få medel till att betala ut särkullbarnens arv. Detta är minst lika otillfredsställande som det var när en make eller makar tvingades flytta på grund av en orimligt hög fastighetsskatt. Det krävs därför lagändringar så att den efterlevande maken kan bo kvar i den permanentbostad som kanske innehafts . Det har såsom en lösning på detta problem föreslagits att även särkullbarnen ska vänta med att få ut sitt arv till dess att efterlevande make avlidit. Detta är emellertid ingen tillfredsställande lösning på grund av att den öppnar alltför stora möjligheter för den efterlevande maken att vidta sådana dispositioner att särkullbarnens arvsrätt helt eller delvis äventyras. I stället bör en lösning sökas så att permanentbostaden kan behållas av efterlevande maken och övrig egendom utskiftas till särkullbarnen. Vår regel i 3 kap. 1 § andra stycket om rätt för den efterlevande maken att alltid få egendom till så stort värde som motsvarar fyra gånger basbeloppet () räcker inte till när det är fråga om en villa eller en bostadsrätt. I har införts en särskild rätt för den efterlevande maken att oskiftad i sin besittning få behålla den bostad som utgjort makarnas gemensamma hem. All övrig egendom utskiftas. Den finländska modellen innebär att särkullbarnen får vänta med att få ut sitt arv vad gäller bostaden. Den tillgodoser på så sätt efterlevande makens mycket rimliga krav på att få bo kvar i den tidigare gemensamma bostaden. Den tillgodoser vidare särkullbarnen på så sätt att bostaden inte kan avyttras av den efterlevande maken utan särkullbarnens aktiva medverkan. Det är möjligt att det kan finnas andra alternativ än det som valts i . Det viktiga är att frågan blir föremål för en allsidig utredning och att inriktningen av den utredningen är att efterlevande make ska kunna behålla den tidigare gemensamma bostaden även i situationer där detta inkräktar på särkullbarns arvsrätt.
mot · GZ02C237 · 2011-09-19 00:00:00 — Företag och den frivilliga revisionen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta fler företag omfattas av den frivilliga revisionen. I Svenskt Näringslivs Nyhetsbrev stod att läsa följande: Antalet nyregistrerade företag ökar snabbt. En viktig orsak är slopandet av revisionsplikten för vissa mindre företag. är det hög tid att gå vidare och se till att fler företag omfattas av den frivilliga revisionen. ökade antalet nyregistrerade företag . Även om antalet nyregistreringar hos kan skilja sig kraftigt från antalet genuint nystartade företag är det ändå en tydlig indikation om att nyföretagandet i faktiskt ökar. Det är i så fall glädjande eftersom ett vitalt och livskraftigt nyföretagande har blivit allt viktigare för både innovationsförmågan och sysselsättningsutvecklingen. Nyföretagandet har dessutom länge legat på en jämförelsevis låg nivå i . Slopandet av revisionsplikten för vissa mindre företag är en viktig faktor bakom ökningen av nyregistreringarna av de nyregistrerade aktiebolagen valde att avstå från revisor. Med en genomsnittlig besparing om innebär det att dessa drygt 12 000 företag sparar sammanlagt bara . Utvärderingar i bland annat har dessutom visat att slopad revisionsplikt inte kostar staten något i form av uteblivna skatteintäkter. Men det är alltför få företag som omfattas av den frivilliga revisionen gränsen går redan vid tre anställda, tre miljoner i omsättning eller tillgångar på . De lågt satta gränserna innebär också ett tillväxthinder eftersom ett företag som går från exempelvis tre till fyra anställda också måste börja anlita en revisor. I ledde den nämnda utvärderingen till att gränsen för antalet anställda höjdes till 12 och för omsättningen till . I flertalet andra EU-länder är gränserna ännu högre. I exempelvis , som var först med att införa reformen , är gränsen för omsättningen och för antalet anställda 50. Och även där har utvärderingar visat att reformen inte har kostat något i form av minskade skatteintäkter. Mot bakgrund av detta anser jag att det vore rimligt att möjliggöra för fler företag att omfattas av den frivilliga revisionen också i .
mot · GZ02C249 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av utökat lagligt skydd av . På vår jord finns en mycket tunn hinna. En absolut livgivande hinna, vi kallar den matjord. I varierar graden av matjord. I ett gram svensk åkerjord finns det 1003 000 miljoner bakterier och många meter av svamphyfer. Den biomassa som utgörs av markens mikroorganismer (svampar och bakterier) kan i vissa fall överstiga den av växtligheten ovanför markytan. Dessa mikroorganismer lever av förna, d.v.s. döda, inte helt nedbrutna växtdelar. Av detta bildas en relativt stabil fraktion, humus, som består till mer än hälften av kol. Därför är ökad humusbildning i åkerjorden ett viktigt bidrag i kampen mot klimatförändringar. Mullen gör marken mer bördig. Den är en viktig del av vårt naturarv. Vår åkerjord ska naturligtvis i första hand förse mänskligheten med mat. Vi noterar att jordens befolkning ökar och jordens bördigaste åkerarealer minskar, för att bytas ut mot mindre bördiga nyodlingar av till exempel regnskog. Åkerarealen per capita minskar alltså och tappar i bördighet. I denna situation försvinner prima åkerjord för alltid, exploateras, för att asfalteras eller bebyggas. Inte bara i utan runtom på jorden. Men ofta är klimatförändringarna orsaken till torka, översvämningar och erosion. Försaltning är ett annat problem. Oron över situationen sprider sig. har bildat ett nätverk för att skydda världens åkrar. Här i finns den ideella organisationen Den goda jorden. I kan vi naturligtvis välja att låta andra länder producera mat och foder på sin åt oss. Det ökar vår sårbarhet, men för tillfället har vi råd. Det verkliga priset får någon annan betala. Cirka en miljard människor får inte äta sig mätta . Detta är naturligtvis ett moraliskt dilemma. Vi borde öka den svenska självförsörjningsgraden av livsmedel. I och med att åkermarkens betydelse då ökar, skulle det ge oss större handlingsutrymme i en osäker framtid. Vi kan inte i längden fortsätta att förstöra den delen av världsarvet matjord som vi är satta att förvalta. När det gäller bevarandet av , har vår generation ett odiskutabelt ansvar att överlämna förutsättningar för kommande generationer att föda sig. När bristande tillgång till billig fossil energi blir en realitet, kommer helt andra krav att ställas på samhället och på vår livsmedelsförsörjning. Det går då inte heller att lita till import från andra länder och från deras , utan vi i kan behöva förlita oss på egna resurser. Och återkommer åkermarkens absoluta centrala betydelse. I det skenet är värnet av åkermarken av odiskutabel fundamental betydelse. Skyddet som finns finns i och i , men det skyddet har visat sig otillräckligt. Den svenska åkermarken måste klassas som riksintresse. Förvaltarskapstanken, det vill säga att vi inte äger marken, utan att vi förvaltar den åt kommande generationer, måste vara vägledande. har haft i uppdrag att överväga frågan om som riksintresse. Utredningen (SOU 2009:45) har dock avfärdat en sådan lösning. Situationen är emellertid på av sådan allvarlig karaktär, att åkermarken måste få ett förstärkt skydd.
mot · GZ02C250 · 2011-09-26 00:00:00 — Skärpt kontroll av gode män och överförmyndare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka kontrollen av gode män, överförmyndare och länsstyrelser. I olika situationer kan det krävas att en så kallad god man utses för en annan person. Det kan vara en förmyndare för en underårig eller för någon som på grund av försvagat hälsotillstånd inte kan bevaka sina rättigheter. Tingsrätten prövar lämpligheten, men vanligast är att överförmyndaren i kommunen föreslår en person. I finns ca 37 000 gode män och 51 000 godmanskap (en person kan vara god man för flera). De flesta tillgodoser sina klienters intresse på ett mycket bra sätt. Men det har framkommit ett flertal fall där gode män gjort sig skyldiga till bedrägerier. Dessa brott är särskilt allvarliga eftersom de begås mot värnlösa personer som inte kan bevaka sina rättigheter själva. Kontrollen av gode män ska skötas av överförmyndaren i kommunen. I många kommuner finns det i stället en överförmyndarnämnd som fungerar som överförmyndare, där tjänstemän sköter arbetsuppgifterna. Överförmyndaren ska granska och godkänna den gode mannens årliga redovisningar av hur huvudmannens intressen har tillgodosetts. Kontrollen av överförmyndarna sköts sedan av . Det är eftersträvansvärt att kraven skärps på tillsynsansvaret för såväl överförmyndare som länsstyrelser. har granskat länsstyrelserna och resultatet visar att insatserna för att rätta till problem inte har varit tillräckliga. Granskningen visar även att det inte i första hand är en fråga om mer resurser. I åtskilliga ärenden där JO kritiserat överförmyndarna för allvarliga fel har även gjort en granskning, men då inte hittat felen. Någon obligatorisk grundutbildning för gode män och förvaltare finns inte. En enhetlig grundutbildning för blivande gode män och förvaltare vore önskvärd. Det är väl behövligt att regelverk och tillsyn vad gäller länsstyrelser, överförmyndares och gode mäns verksamheter förbättras och kontrolleras så att kvaliteten höjs och rättssäkerheten säkras.
mot · GZ02C251 · 2011-09-26 00:00:00 — Bättre skydd för småföretag vid distanshandel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förbättrat skydd för småföretag vid distanshandel. Att vara företagare innebär att man måste hålla sig uppdaterad vad gäller flertalet lagar och regler inom skiftande områden. Dock har få ensam- och småföretagare den ekonomiska möjligheten att anlita experter för att få hjälp med rådande lagar och regler. Det är inte ovanligt att företagare blir utsatta för påtryckningar och tidspress av telefonförsäljare, vilket gör det svårt för flera att säga nej till aktuella erbjudanden. En del företagare saknar kunskap kring vilka behov man har i företaget när det gäller exempelvis webbsidor, reklam, abonnemang och försäkringar, vilket kan medföra att de tackar ja till en tjänst de senare inser att de inte är i behov av. Privatpersoner har som konsumenter ett bra skydd vid köp via hemförsäljning, på internet och via postorder samt telefonförsäljning. Som privatperson gäller ångerrätt , vilket gör att man kan undvika många fällor och kostnader genom att häva köpet, något som inte gäller för näringsidkare. Oseriösa telefonförsäljare är för många företagare ett stort problem och liknande skydd som gäller för privatpersoner borde kunna gälla även för ensam- och småföretagare som kan drabbas på samma sätt som enskilda konsumenter. Det borde även vara möjligt för företagare att spärra sina telefoner mot telefonförsäljning via NIX-telefonspärr, precis som privatpersoner kan.
mot · GZ02C252 · 2011-09-26 00:00:00 — Lagändring för att förhindra bilmålvakter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för bättre sätt för att arbeta mot bilmålvakter. Företeelsen bilmålvakt är ett växande problem i . Systemet med bilmålvakter går ut på att bilister som vill slippa betala parkeringsböter och trängselavgifter använder sig av en bilmålvakt som tar på sig obetalda skatter, böter och trängselavgifter genom att bilen, mot ersättning, skrivs över på målvakten. Målvakterna är vanligen personer utan fast bostadsadress som inte har några tillgångar. Detta gör att inte kan driva in skulderna och skulderna förblir obetalade. Enligt har utnyttjandet av bilmålvakter eskalerat och blivit ett stort problem , då det handlar om mer än en miljard i obetalda böter. är det svårt för att kräva in obetalda skulder. Därför menar myndigheten att det finns ett behov av en lagändring som möjliggör ett arbete med att kräva in dessa skulder. Ett förslag är att man ska kunna låsa fast eller föra bort en felparkerad bil som är registrerad för stora böter till dess att böterna har blivit betalda. Att begränsa ägandet av antalet bilar har också diskuterats. Ytterligare ett förslag är att införa begränsningar i fråga om överlåtelser av fordon där ägaren har stora skulder som rör bilen och parkering. En översyn av nuvarande regelverk är önskvärd för att ska ha möjlighet att kräva in bilrelaterade skulder samt arbeta för att stoppa och förhindra bilmålvakter.
mot · GZ02C253 · 2011-09-29 00:00:00 — Samspel mellan civil och militär verksamhet i samhällsplaneringen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fastighetsinskrivningsinstrumentet bör ses över för att möjliggöra samhällsplanering inom bullerzoner. I har vi förmånen att ha två framgångsrika militära förband, vilket uppskattas av länsinvånarna. För att kunna utbilda soldater finns ett separat skjutfält i . Det ligger i deras natur att militära skjut- och sprängövningar på skjutfält inte kan genomföras utan att buller uppstår. Det är viktigt att denna verksamhet har möjlighet att genomföras på ett ändamålsenligt sätt. Bullerproblematiken vid militära skjutfält är något som förekommer vid flera platser i landet där denna typ av verksamhet bedrivs. Därmed ska den problematik som beskrivs i denna motion ses som landsvid och det aktuella problemet i endast ses som ett exempel. I den kommunala samhällsplaneringen är det bland annat viktigt att ta hänsyn till miljö, hälsa och en klok markanvändning. Kommunernas ansvar i detta avseende är en hörnpelare för att kunna tillvarata kommuninvånarnas intresse. Problematiken ligger i att bullerzonernas utbredning utanför själva övningsområdet är betydande. Det gör att den kommunala planeringen försvåras avsevärt även om varken kommunen eller kommuninvånarna känner sig störda, inte ens inom de så kallade bullerzonerna, av den verksamhet som militären bedriver. En möjlig väg som borde kunna prövas är att de som önskar att etablera verksamhet utanför övningsområdet men inom en bullerzon genom inskrivning i fastighetsinskrivningsinstrumentet kan friskriva både kommunen och den störande verksamheten från ansvar gällande buller. Denna inskrivning ska givetvis följa fastigheten som en belastande del och inte kunna upphävas så länge den bullrande verksamheten finns kvar.
mot · GZ02C255 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om översyn av . reglerar planläggning av mark och vatten samt byggande. Ur ett samhällsperspektiv är det viktigt att lagen balanserar samhällets krav på en god samhällsutveckling. De kommunala processerna om planering och lov kan i många fall ta , vilket kan hindra en effektiv konkurrens och en god ekonomisk tillväxt. I våra storstadsregioner, t ex , skulle fler bostäder och bättre infrastruktur kunna byggas snabbare och till ett lägre pris om processerna kunde effektiviseras. En förenkling och översyn av kan leda till färre överklaganden som resulterar i minskad arbetsbelastning för våra domstolar. genomfördes en ändring av . Lagen innehåller stora förändringar för kvalitetsansvariga, kommuner och beställare samt för många aktiva i byggbranschen. Tyvärr uppfattas inte lagen som förenklande av många i branschen. För att främja en god samhällsutveckling och för att öka konkurrensen samt för att snabbare kunna genomföra bland annat infrastruktur- och bostadsprojekt bör en översyn av ske. Översynen bör syfta till att minska byråkratin och få till en snabbare plan- och lovprocess som fortfarande uppfyller samhällets krav på rättssäkerhet.
mot · GZ02C256 · 2011-09-27 00:00:00 — Utvärdering av bestämmelser om sjöfylleri tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvärdering av bestämmelserna i sjölagen i fråga om sjöfylleri. Med mer är en miljon fritidsbåtar i får man nog leta efter ett mer folkligt fritidsnöje än båtlivet. För många skärgårdskommuner är båtlivet en naturlig del av kulturen, och det omsätter , till gagn för Sveriges kustsamhällen. Om kommuner som , och ska fortsätta utvecklas så är det nödvändigt att vi även har bra villkor för alla dem som vistas i våra skärgårdar. Båtlivet omfattar alla grupper och åldrar, och för många ger skärgårdslivet en otrolig frihetskänsla. får man ta ansvar för sjövett och gentemot miljön. Ett gott sjömannaskap är grundläggande för att alla ska kunna trivas och känna sig trygga i skärgården. skärptes bestämmelserna om sjöfylleri i sjölagen. Den nya lagstiftningen jämställde nivån för sjöfylleri med nivån för rattfylleri. Naturligtvis ska vårdslöshet till sjöss aldrig accepteras. Men skärpningen av sjölagen har fått viss kritik som är värd att ta på allvar. Dels för att förutsättningar till sjöss skiljer sig från dem som finns på våra vägar ytorna är större och hastigheterna ofta lägre. Att då ha samma promillegräns anses inte ge en rättvisande bild av vad som bidrar till vårdslöshet och farligt beteende till sjöss. Dels har skärpningen av sjölagen utökat straffansvaret till fler än enbart den som framför båten, något vissa anser utmanar rättssäkerheten. Att det finns lagar och regler som garanterar säkerheten för dem som vistas till sjöss är helt naturligt och nödvändigt. Även de tidigare bestämmelserna medförde straffansvar för den som brast i sjömannaskap och gjorde sig skyldig till vårdslöshet i sjötrafik. Allmänfarligt sjöfylleri har aldrig accepterats och ska heller inte accepteras . Men, precis som med all annan lagstiftning, måste lagstiftarna vara öppna för utvärderingar av de bestämmelser som införs. Skärpningen av sjölagen har gällt , och tiden bör därför vara mogen för en utvärdering för att se om den skärpta lagstiftningen har gett den effekt som eftersträvades.
mot · GZ02C258 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över byggnadsregleringar för hyresrätter. Den svenska bostadsmarknaden fungerar inte alltid som den ska. har unga och studenter svårt att överhuvudtaget hitta en lägenhet att bo i. Det här är inget nytt; vi har hört om det förut. När utbudet år inte matchar efterfrågan bör man överväga om inte hela marknaden är felreglerad. Kritik mot bostadsmarknadens regler saknas inte. Kommunerna, som har huvudansvaret för att det byggs i , vittnar om att det finns problem med de statliga reglerna för byggande. Vi behöver fler små bostäder som passar studenternas plånböcker. Staden gör allt för att hålla hög takt i byggandet men vi ser gärna att regeringen hjälper till genom att anpassa byggregler och bullernormer till storstadens verklighet, säger stadsbyggnadsborgarrådet i . Det är byggnadsregler som åsyftas. Reglerna är inte utformade för att ge den flexibilitet kring bostadsbyggande som behövs för att möta marknadens behov. Därför är det önskvärt med en översyn av vilka av detaljregleringarna i byggnadsreglerna som går att ta bort. Skälen till att reglerna borde tas bort är inte att man bör öka friheten för byggföretagen att det bygga vad som helst utan det handlar om frihet för de bostadssökande. Bostadspolitiken borde utgå från att vi alla har olika boendepreferenser och att de preferenserna tenderar att variera med ålder och livssituation. Det är kanske inte nödvändigt att ha en parkeringsplats per lägenhet i ett nybyggt studentområde. En kraftig revision av reglerna för byggande är en del för att underlätta för företag som vill bygga nytt. Som situationen är hämmas tillväxten på flera orter tack vare lågt bostadsbyggande och en tydlig förklaringsfaktor till den låga byggfrekvensen är att det är för dyrt att bygga.