mot · GZ02N218 · 2011-09-27 00:00:00 — Strukturfondernas betydelse för och för landsbygdens utveckling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör arbeta för att EU:s regionala sammanhållningspolitik och dess strukturfonder kommer den svenska landsbygden till del och bidrar till tillväxt och utveckling för de människor som lever och har sina företag där. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en kontinuerlig och noggrann uppföljning av de satsningar som görs genom för att säkerställa långsiktiga och tillväxtfrämjande åtgärder för företag, kommersiell service och infrastruktursatsningar. är en region som har stora naturrikedomar. Skogsbruk och malmutvinning har genom tiderna varit tillväxtmotor. Allt större betydelse har även turism och rekreationsnäringen fått . Men står liksom flera andra skogslän i inför stora utmaningar, inte minst på grund av en både minskande och åldrande befolkning. Detta ställer krav på förnyelse, innovation och kreativitet för en hållbar regional tillväxt och utveckling för framtiden. Utifrån detta har Region fokuserat sitt utvecklingsarbete på innovativa miljöer, kompetensförsörjning, tillgänglighet och livskvalitet enligt devisen växer. För detta arbete har EU:s strukturfondsmedel en stor betydelse. har varje krona som Region satsat i projekt kompletterats med fyra till. i varje projekt fördelades med från Region , med från EU, från kommunfinansiering, från statliga aktörer och från övriga finansiärer. utarbetade regeringen en samlad strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygd (skrivelse 2008/09:167). har slagit fast att det ska finnas förutsättningar för att leva och verka i hela landet. Detta ställer bland annat krav på att gles- och landsbygdens speciella förutsättningar uppmärksammas och att åtgärder vidtas där de bedöms vara nödvändiga. Vidare framhöll utskottet att staten har en viktig roll när det gäller att tillhandahålla infrastruktur och grundläggande service som ses som självklarheter i mer tätbefolkade delar av landet. Betydelsen av ett gott företagsklimat lyftes fram som en förutsättning för att småföretagandet exempelvis inom de areella näringarnas som jord och skogsbruk, fiske samt inom turistområdet skulle gynnas. 2008/09:NU19). inkluderas i EU:s gemensamma regionalpolitik, vilken syftar till att minska de ekonomiska och sociala skillnaderna inom EU. går cirka en tredjedel EU:s gemensamma budget till regionalstöd. Centrala verktyg för arbetet är de två strukturfonderna Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Europeiska socialfonden (ESF). För att medel ska betalas ut måste medfinansiering av nationella offentliga eller privata aktörer fastställas. Under innevarande period 20072013 beräknas nationella offentliga medel uppgå till cirka 9,8 miljarder. Därutöver kommer näringslivets medfinansiering, vilket beräknas uppgå till cirka 4,3 miljarder. Sammanlagt innebär det att medlen till de åtta strukturfondsprogrammen uppgår till för 20072013. /11 hade ungefär 7 miljarder av medlen från Eruf allokerats (2011). Sammanlagt bidrar EU med investeringar på till Region . Regionalfonden är den största finansiären med 89 miljoner, ESF står för 11 miljoner och Interreg för 9 miljoner. Strukturfonderna står allt som allt för (varav Eruf ) av finansieringen i de värmländska projekten. Några exempel på projekt under innevarande planperiod 20072013 som har stor betydelse för länet och dess tillväxt: Syfte: Alla på landsbygden i ska ha tillgång till ett bra bredband. Resultat: fibernät är draget i , enda vita fläcken är centralorten. Planer fanns på att genomföra projektet innan man sökte EU-medel, och då räknade man med en anslutningsgrad på . EU-bidraget har gjort att fler har kunnat ansluta sig, och har av hushållen eller företagen anslutning. Utan EU-medel hade nätet troligen inte blivit kommuntäckande, och anslutningsgraden hade varit lägre på grund av högre anslutningsavgifter. Finansiering: 31,6 miljoner, varav 15,8 miljoner från EU. Syfte: Skapa ett attraktivt och tillgängligt kollektivtrafiksystem i samt att ta fram arbetsformer för systemperspektiv i vidareutvecklingen av kollektivtrafiken. Resultat: färdigställda investeringar i stationer längs med Frykdalsbanan och Värmlandsbanan som lett till mer kundanpassade och handikappvänliga stationsmiljöer för tågresenärer. Vid varje station har även utbyggnad av parkering av bil och cykel vidtagits. 16 nya busshållplatser har tagits i bruk i kommun. Busshållplatserna är en del i ett system där man använder sig av bussar för att erbjuda snabbare och effektivare resor än de ordinarie busslinjerna. Finansiering: 37,6 miljoner, varav 18,8 miljoner från EU. Slim (Systemledning för innovativa miljöer och klusterprocesser i norra ) Syfte: Kunskapsutvecklingsprojekt i samverkan mellan företag, forskare och studenter på svenska lärosäten för att främja regional utveckling och innovation. Samverkan sker genom 15 klusterorganisationer (cirka 700 företag med över 60 000 anställda) som samarbetar med , och samt med totalt 55 000 studenter och forskare. Samarbetet sker i klusterorganisationerna, vilket leder till idéutveckling i företagen och att studenter rekryteras efter avslutad utbildning. Forskare har därefter lättare att hitta företag i forskningssamarbeten. Resultat (efter mätning på företagsnivå hos 700 företag ): av företagen säljer mer tack vare klustersamarbetet. av företagen har lättare att rekrytera ny arbetskraft. av företagen ökar sin innovationskraft och får fram nya produkter och tjänster. av klusterföretagen har tack vare sin medverkan börjat samarbeta med studenter och forskare på de fyra lärosätena. har gjort att regionerna , och fick ta emot ett prestigefyllda pris, , för bästa projekt för innovation och regional utveckling i i kategorin Att förutse ekonomiska förändringar. Finansiering: Projektet är delfinansierat från strukturfondsprogrammet , vilket var helt avgörande för att projektet skulle kunna starta och bli ett nav för samarbetet företag-universitet-forskning i regionen. näringsutskott har i sitt betänkande (NU19) slagit fast att EU:s strukturfondsprogram utgör en viktig grundbult i de insatser för regional tillväxt som görs i . Regionala strukturfondsprogram, planer och strategier tas fram utifrån de riktlinjer som fastställs och därifrån ska lokala och regionala aktörer samspela på nationell nivå för att skapa konkreta, långsiktiga projekt som ger tillväxt på landsbygden. Företagstillväxt kan i sin tur skapa arbetstillfällen, utökad kommersiell service, tillgänglighet genom infrastruktursatsningar, satsningar på it samt förbättra kopplingen mellan forskning och företagande. Regeringen ska på nationell nivå göra en uppföljning av strukturfondsprogrammen. Tre övervakningskommittéer har det övergripande ansvaret att överse kvalitet och effektivitet i arbetet som utförs i de regionala strukturfondsprogrammen och att så kallade övervakningsplaner upprättas. Kommittéerna består av ledamöter utsedda av regeringen i samarbete med som i sin tur ska verkställa och administrera övervakningsarbetet. Av stor vikt är kopplingen och dialogen mellan lokala, regionala och nationella aktörer för att tydliggöra betydelsen av EU:s regionalpolitiska stöd. De tilldelade medlen är en förutsättning för att möta regeringens mål i En samlad strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygd (skrivelse 2008/09:167). Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.