ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Ub447 · 2011-10-04 00:00:00 — Bred utbildning om självmord tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i alla högskoleutbildningar som leder fram till ett yrke där man möter människor i utsatta situationer införa ett obligatoriskt utbildningsmoment i suicidprevention och omhändertagande av suicidnära personer. Suicidfallen i har minskat i antal men uppgår fortfarande till ca 3,5 gånger fler än antalet omkomna i trafiken. Särskilt oroande är att antalet självmord i åldrarna inte minskat . har formulerat en nollvision om självmord, det vill säga att ingen ska behöva dö till följd av självmord. De allra flesta som begår självmord har en psykiatrisk diagnos, men när någon gjort ett självmordsförsök kommer den individen först till en somatisk akutmottagning. Personal inom den somatiska vården har oftast inte specifik utbildning i bemötande och omhändertagande av suicidnära personer. Innan en suicidal individ gör ett självmordsförsök kanske han eller hon uttrycker sin suicidavsikt, direkt eller indirekt, inför personal inom en skola, , ett religiöst samfund, polisen, primärvården, , ett äldreboende eller liknande. Inte heller de anställda inom dessa olika verksamheter har alltid suicidologisk utbildning. Det vore därför värdefullt om personal utanför den psykiatriska vården som möter suicidnära personer har fått utbildning i bemötande och omhändertagande. På så sätt skulle många suicidala personer tidigare få hjälp, och dödsfall till följd av självmord skulle kunna undvikas i högre grad än . Förslagsvis skulle detta kunna ske genom att samtliga högskoleutbildningar som leder fram till ett yrke där man möter människor i utsatta situationer utbildningarna till läkare, sjuksköterska, sjukgymnast, psykolog, arbetsterapeut, socionom, fritidspedagog, barnskötare, grundskole- och gymnasielärare, präst, pastor, diakon, polis m.fl. fick ett obligatoriskt kursmoment i suicidologi som behandlar grundläggande suicidologiska fakta, bemötande och omhändertagande av suicidnära personer. Utformandet av dessa utbildningar kan uppdras åt Nasp, Nationell prevention av suicid och psykisk ohälsa vid , som är statens expertenhet i suicidologi. Skånberg (KD)
mot · GZ02Ub448 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att ytterligare integrera undervisning i privatekonomi i den svenska skolans befintliga läroplan. har tillgången på information såväl om privatekonomiska förhållanden som samhällsekonomin i stort ökat markant. Både i dagspress, i televisionen och inte minst på internet finns det godare möjlighet än någonsin att göra sig en uppfattning om vilka ekonomiska samband och regler som gäller i samhället. Även om detta självklart är mycket glädjande finns det också mer mörka moln på himlen. Många svenskar, inte minst ungdomar, ökar sin skuldsättning genom dyra lån och krediter ofta till förhållandevis höga räntor och för att finansiera kortsiktig konsumtion. Inte minst de nya möjligheterna till lån via sms eller över internet har varit frestande för många ungdomar som kanske inte alltid satt sig in de privatekonomiska konsekvenserna över att ta dessa. Den ökade valfriheten kring försäkringar, el- och telefonavtal, olika sparformer och så vidare ställer också höga krav på privatekonomisk kunskap för att den enskilde ska kunna göra välinformerade och rationella val. Ett förslag som länge har diskuterats har varit att inrätta privatekonomi som ett särskilt skolämne. Detta har ofta fallit på den i grunden positiva viljan att prioritera och stärka de befintliga kärnämnena i grundskola och gymnasium. Istället har man i den läroplan för gymnasieskolan som börjat gälla tagit med skrivningar om privatekonomi framförallt inom ramen för de obligatoriska kurserna i samhällskunskap. Det är ännu för tidigt att utvärdera vad den nya läroplanen får för praktisk effekt i undervisningen, och det finns fortfarande fler ämnen som exempelvis matematik och hemkunskap som man i högre grad kan dra nytta av för att öka kunskaperna i privatekonomi. Det kan också vara värt att ta upp dessa frågor redan i högre stadium då många ungdomar tar privatekonomiska beslut redan som tonåringar.
mot · GZ02Ub449 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka skogsforskningen vid Linnéuniversitetet. är en av världens största exportörer av skogsindustriprodukter, en näring som är avgörande för landets exportframgångar. Framsynta skogsägare med långsiktiga investeringar samt en bransch som varit öppen för forskning, utveckling och ny kunskap har varit avgörande för den svenska styrkepositionen. Det svenska skogsbruket står inför nya stora utmaningar och många olika intressen att ta hänsyn till. Forskningen i sker främst vid SLU med sin skogsfakultet i , med en filial i utanför , samt vid institutet i . Skogsfakulteten har en forskningsbudget på , varav en betydande del statliga anslag, och har en stark position med många framstående forskare. Att så mycket av statliga medel för skoglig forskning hamnar i de norra delarna av landet kan bero på att landet såg annorlunda ut när verksamheten började byggas upp. Den stora skogstillväxten har skett i , och har det tätaste beståndet av skog och den växer snabbare i denna del av landet. Förutsättningarna för skogsbruk är annorlunda i i jämförelse med . Här innehas skogsmarken till övervägande del av privata skogsägare medan storskogsbruket är vanligare i norr med bolag och statliga skogsinnehav. Brukningsmetoderna är också delvis annorlunda. I söder finns större inslag av lövskog som utgör en delvis outnyttjad resurs om vi jämför med kontinenten. Här bor fler människor med allt vad det betyder för skogsmarkens utnyttjande. Linnéuniversitetet har skog, trä och bioenergi som ett profilområde med både utbildning och forskning. Distansutbildningen Hållbart familjeskogsbruk är en verklig framgång med många studerande. Här finns en av de starkaste forskarmiljöerna i landet inom trämaterial och träbyggnadsteknik. Ett ambitiöst forskningsprogram om biobränsle håller på att ta form. Utexaminerade ingenjörer i skogs- och träteknik har i många fall fått kvalificerade jobb inom träindustrin, som har ett stort rekryteringsbehov av personer med högre utbildning. Kontakterna med näringsliv och samhälle är goda. En svag punkt är den skogliga forskningen som är en nödvändig komponent i helheten, inte minst för att upprätthålla utbildningens kvalitet. Man disponerar mycket små resurser och har svårt att finansiera kvalificerade forskartjänster. Staten bör ge Linnéuniversitetet bättre möjligheter att utveckla sin skogliga forskning.
mot · GZ02Ub450 · 2011-10-04 00:00:00 — Breddad ingång till gymnasieskolans yrkesprogram tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bredda ingångarna till gymnasieskolans yrkesförberedande program och åter göra dem högskoleförberedande. Den nya gymnasiereformen stänger dörrar och placerar ungdomar i fack. Den som väljer att läsa ett yrkesförberedande program har inte längre möjlighet att direkt studera vidare på en högskola eller ett universitet. Detta sänker statusen på yrkesprogrammen och i förlängningen de yrken som dessa leder till. I hela landet är det allt färre som söker till de yrkesförberedande programmen. varnar Arbetsförmedlingen för brist inom vissa yrkesområden, vilket får konsekvenser för företagande, tillväxt och upprätthållande av välfärdstjänster. I t.ex. så studerar 80 elever på omvårdnadsprogrammet . Det är 40 färre än 2010. Minskningen beror främst på det inte längre finns specialutformade program på gymnasieskolan. lockade de specialutformade programmen, till exempel Omvårdnads-/sam-hällsprogrammet, elever som var studiemotiverade och ville ha en yrkesutbildning med högskoleförberedande studier. En konsekvens av gymnasiereformen kan alltså bli att vården och äldreomsorgen får svårt att klara sitt uppdrag på grund av att det inte finns undersköterskor att rekrytera. Detta sker som antalet vård- och omsorgsbehövande äldre ökar. Vi kan också förvänta oss ett rättmätigt krav på ökad kvalitet och kompetens bland vård- och omsorgspersonal. Regeringen bör se över möjligheterna att bredda ingångarna till gymnasieskolans yrkesförberedande program för att undvika återvändsgränder i ungdomars utbildningsvägar och för att se till att brister inte uppstår bland viktiga yrkesgrupper.
mot · GZ02Ub451 · 2011-10-03 00:00:00 — Stöd för barn och unga med läs- och skrivsvårigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hjälp vid läs- och skrivsvårigheter. Läs- och skrivsvårigheter är ett vanligt funktionshinder som med rätt insatser inte behöver påverka möjligheterna att klara skolan och nå goda resultat. Men det är inte självklart vilken hjälp som ges varje barn då varje skola själv bestämmer hur hjälpen ska se ut. Det handlar om att få eventuella läs- och skrivsvårigheter utredda, om tillgång till hjälpmedel såsom inlästa läromedel och datorer m m. Regionala undersökningar visar att så mycket som av skolorna som svarat saknar en handlingsplan för hur insatsen ska se ut när det gäller läs- och skrivsvårigheter. Det borde vara ett krav på samtliga skolor oavsett huvudman att upprätta en handlingsplan, inte minst utifrån aspekten att tidig hjälp underlättar tidig inlärning och ger individen viktigt självförtroende.
mot · GZ02Ub453 · 2011-10-05 00:00:00 — Likvärdiga villkor i förskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av likvärdiga villkor i kommunala och fristående skolor. En likvärdig förskola för alla barn är en viktig grundbult i det svenska välfärdsbygget. Många kommuner arbetar kontinuerligt med personalförstärkningar, flexibla öppettider och andra kvalitetshöjande åtgärder. Som lagen om fri etableringsrätt inom förskolan är utformad så finns det inget annat krav på en fristående förskola än att denna ska följa skollagen och läroplanen för förskolan. Gör förskolan det är den godkänd och får därmed rätt till bidrag från kommunen. Tyvärr finns det inga andra regler för att säkerställa likvärdighet i kvalitet för barnen. I har bidrag beviljats för att bedriva verksamhet i kommunen. Av ansökan framgår att personaltätheten i de föreslagna förskolorna är lägre än genomsnittet i kommunen. Utbildningsnivån hos personalen är också lägre än i de kommunala förskolorna. Det är inte rimligt att fristående förskolor tillåts ha en så mycket lägre personaltäthet och utbildningsnivå hos personalen. Det ska naturligtvis vara samma höga kvalitet på verksamheten i alla förskolor som finansieras med skattepengar. Lagstiftningen måste ses över i syfte att garantera hög kvalitet i all förskoleverksamhet.
mot · GZ02Ub454 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda ett införande av ett valfrihetssystem inom och gymnasieskolans studievägledning. Vilken väg ska jag välja i livet? Frågan är svår för människor i alla åldrar, men kan vara särskilt svår för ungdomar. Under skolåren handlar det om att lägga en bra grund till det som man vill göra framåt i livet. Skolan har självklart en huvudroll i att visa vad som är möjligt och peka på vägarna dit. Ett led i denna vägvisning är studievägledarna. De spelar en viktig roll som rådgivare. Om inte samspelet fungerar eller förtroendet mellan elev och rådgivare saknas, då kan det få oförutsägbara konsekvenser. Eleven är hänvisad till den vägledare som skolan har anställt. Det saknas alternativ om samarbetet och rådgivningen av någon anledning inte fungerar. Likaså bryts samarbetet då eleven börjar på gymnasiet, där andra studievägledare är ansvariga för rådgivningen. Att kunna få råd av samma person under en viktig del av livet kan vara avgörande för livsvalen. Ett sätt att öka kontinuiteten skulle vara att införa ett system med rådgivningscheckar så att eleven kan välja till vilken studievägledare den vill gå. Det skulle skapa förutsättningar för mer långvariga kontakter som det skulle ge möjligheter till ny företagsamhet, vilket så väl behöver.
mot · GZ02Ub455 · 2011-10-04 00:00:00 — Utvärdering av resurstilldelningen till fristående skolors och förskolors lokalbehov tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att göra en översyn av reglerna om lokalersättning till fristående skolor i syfte att åstadkomma jämförbarhet och transparens vid kommunernas resurstilldelning för lokaländamål. Nya skolpengsregler trädde i kraft . har förvaltningsdomstolarna tagit emot ett stort antal överklaganden av resurstilldelningen. Frågan som uppstår är om effekterna av den nya lagstiftningen blev som regeringen hade tänkt sig, att skapa lika villkor för offentliga och fristående skolor och förskolor. Av de domar som fastslagits är det ett fåtal som gått den överklagande fristående förskolans eller skolans väg. En vanligt förekommande grund för överklagande är att det saknas jämförbarhet med de resurser som tilldelas motsvarande verksamhet. bedömer att det är oklarheter i författningarna och förarbetena till lagstiftningen som gör att utfallet av regelverket, att åstadkomma lika villkor, inte nått sitt syfte. Det har ännu inte skapats en vedertagen praxis för vad som är ett transparent och tydligt beräkningsunderlag. Nyetablerade skolor och sådana som utökar sin verksamhet och därför har behov av ny- eller tillbyggnad av lokaler är ofta hänvisade till den genomsnittskostnad som kommunerna räknat fram. Detta kan slå åt båda håll. I en liten kommun med många nybyggda kommunala skolor, där de fristående skolorna bedriver verksamhet i äldre lokaler, ger lokalbidraget medel som räcker till ökad lärartäthet i de fristående skolorna, medan det i en kommun med många illa underhållna kommunala skolor blir näst intill omöjligt att som fristående skola utöka sin verksamhet i nya lokaler eftersom genomsnittskostnaden inte tagit höjd för nybyggnadskostnaden. 14 kap. 6 § skolförordningen anges att ersättning för lokalkostnader enligt huvudregeln ska motsvara hemkommunens genomsnittliga lokalkostnad per barn eller elev i motsvarande verksamhet. I andra stycket finns en undantagsbestämmelse. Om det finns särskilda skäl, ska ersättningen för lokalkostnader i stället högst motsvara den enskilde huvudmannens faktiska kostnader om dessa är skäliga. När det gäller möjligheten att beakta intresset av en nyetablering anger ett antal kommuner att de inte vågat besluta om ersättning med faktiska kostnader, eftersom det kunde innebära prejudikat som kommunalrättsligt avviker från principen om likabehandling. Dessutom anförs att det skulle få en kostnadsdrivande effekt samt att det helt enkelt blir för dyrt. Jag vill med denna motion göra regeringen uppmärksam på behovet av att förtydliga lagstiftningen och på så sätt åstadkomma en bättre praxis, som innebär att de bestämmelser om avsteg från huvudregeln om genomsnittsersättning ska tillämpas om dessa situationer föreligger, inte att kommunen själv kan välja vilken regel som är förmånligast ur ett kommunperspektiv. Det är också rimligt att det allmänt i resurstilldelningen ställs högre krav på transparens och ett likvärdigt beräkningsunderlag från kommunernas sida.
mot · GZ02Ub460 · 2011-10-05 00:00:00 — Men för flera grupper av studerande är det inte möjligt att kombinera studier med arbete, eller innebär så stor ansträngning att studier eller familjeliv blir starkt lidande. Det gäller till exempel studerande med barn, studenter med funktionshinder och studenter med stor andel schemalagd tid under sina studier. Allt fler studenter har barn, och deras ekonomiska situation är särskilt pressad. Mer behöver göras för grupper av studenter som har en särskilt utsatt ekonomisk situation, däribland studenter som har barn. Högskolestudier är en heltidssysselsättning och det förutsätter att studenter har dels en rimlig studiemedelsnivå, dels ett socialt skydd som fångar upp vid såväl sjukdom, föräldraskap som arbetslöshet. Med generella och förutsägbara system skapas en trygghet som väcker människors vilja att ta steget att påbörja studier och möjligheten att fullfölja dem. sker ett viktigt arbete med att förändra socialförsäkringssystemen och det är viktigt att uppmärksamma studenters situation i det arbetet. Redan nu vill vi peka på två viktiga områden som behöver behandlas: antalet karensdagar och möjlighet till deltidssjukskrivning.
mot · GZ02Ub462 · 2011-10-04 00:00:00 — Central rättning av nationella prov tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till central rättning av nationella prov. De obligatoriska nationella proven för grund- och gymnasieskolor har två huvudsyften: dels för att ge underlag till lärare i deras ämnen för att stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygssättning, dels för att ge underlag för en analys av i vilken utsträckning kunskapskraven uppfylls. För att bedömningen av eleverna skall vara jämlik och rättvis är det viktigt att proven bedöms på ett likvärdigt sätt, oavsett vilken skola eleven tillhör eller vilken lärare eleven har. Lärare skapar band till sina elever vilken kan påverka lärarens betygssättning. Höga betyg ökar statusen hos skolor vilket kan innebära att skolor väljer en mer generös bedömning. Kunskapsmässigt är nationella prov ett mått på elevernas kunskap och proven ger tydliga indikationer på om brister gällande kunskapsutlärning och kunskapsinhämtning finns. Detta kan, genom central rättning av nationella prov, snabbare upptäckas, utredas och rättas till genom att i tidigt stadium agera. Såsom det ser ut finns det inget konkret sätt kontrollera detta på, förutom de stickprovskontroller som genomförs . För att huvudsyftena med de nationella proven ska uppnås är det önskvärt att regeringen ser över möjligheten till central rättning av de nationella proven. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02Ub463 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till förändringar i lagstiftningen i syfte att underlätta genomförandet av slumpvisa drogtester i gymnasieskolan och då särskilt i de yrkesförberedande programmen. Drogtester är ett tvångsmedel som regleras i 28 kap. i , men flertalet skolor använder slumpvisa drogtester som en del i ett drog- och säkerhetsförebyggande arbete och har blivit ett ämne för diskussion. Det finns både för- och nackdelar med slumpvisa drogtester men fördelarna överväger. För det första är det viktigt att upptäcka ungdomars droganvändning i gymnasiet. Vid en tidig upptäckt kan tidiga insatser sättas in för att på så sätt minska risken för ett fortsatt missbruk med allt tyngre droger. Drogtester har även preventiva effekter. För det andra är drogtester i gymnasieskolans yrkesutbildningar viktigt för andra människors säkerhet. Droger medför inte bara konsekvenser för den som brukar dessa, utan påverkar i allra högsta grad omgivningen. Inom många yrkesutbildningar är det av yttersta vikt att eleven inte är påverkad. Det en självklarhet att det är förbjudet att köra drogpåverkad, men trots detta finns det t.ex. inom utbildningen till yrkeschaufför inget lagstöd för att drogtesta eleverna på andra grunder än frivillighet och samtycke. Frivilligheten är till och med så omfattande att eleven kan begära förflyttning från en praktikplats där en arbetsgivare genomför drogtester på arbetsplatsen. Detta är oacceptabelt. Att utbildningssamordnare inte har möjlighet att drogtesta elever på yrkesutbildningar innebär i praktiken att det kan finnas elever som övningskör stora fordon på våra vägar som de är drogpåverkade. Detta innebär inte bara en fara för eleven utan också en stor fara för omgivningen. Lagstiftningen bör förändras så att slumpvisa drogtester underlättas särskilt i situationer där drogfrihet är en förutsättning för säkerhet, som exempelvis i yrkesförberedande utbildningar. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02Ub468 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av fysisk aktivitet i skolan. Konditionen är den enskilt viktigaste faktorn för en bättre hälsa. Man behöver inte vara expert för att förstå det starka sambandet mellan friska och hälsosamma människor å ena sidan och hög arbetskapacitet och låg sjukfrånvaro å andra sidan. Humankapitalet är viktigt både för att kunna producera konkurrensmässiga varor och för att minska de alltmer galopperande sjukvårdskostnaderna. () har gjort en beräkning att av sjukvårdskostnaderna i är livsstilsrelaterade. Det innebär att de enkelt skulle kunna förebyggas med ett mer hälsosamt leverne. Prognosen är om vi inte omgående och radikalt ändrar vår nuvarande livsstil. Mer av fysisk aktivitet är därför det enklaste och billigaste receptet för att undvika en samhällsekonomisk katastrof . Vi vet också att bra kondition bl.a. förbättrar inlärningsförmågan hos barn och ungdomar, höjer förmågan att vara koncentrerad, minskar risken för cancer, sänker blodtrycket och minskar risken för hjärt- och kärlsjukdomar avsevärt. Fysisk aktivitet tillsammans med en rökfri miljö är A och O för ett lönsammare samhälle. Vår erfarenhet är dock att det fortfarande, trots upplysningskampanjer, endast är av den vuxna befolkningen och av barn och ungdomar mellan som, ur konditionssynpunkt, är tillräckligt fysiskt aktiva på sin fritid.
mot · GZ02Ub469 · 2011-10-03 00:00:00 — Läxor en del av skoldagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att låta läxor vara en del av skoldagen. Läxor är ett vanligt sätt för barn att lära in uppgifter i skolan. I de lägre årskurserna är det inte lika vanligt som i de högre och i gymnasieskolor. finns det även skolor som inte tillämpar läxor alls, utan som på olika sätt ger eleverna möjlighet att lära sig inom skolans ram, genom möjligheter till egna studier med eller utan handledare. Det finns således både fördelar och nackdelar med att ha läxor i skolan. Om man har svårt att lära kan det kännas oöverstigligt att också få med sig läxor hem, föräldrarna kanske inte kan ämnet eller har svårt att hjälpa till med läxorna. Då är det viktigt att man får andra möjligheter att klara sitt ämne på ett bra sätt. Språkinlärning är en del av undervisningen i skolan där det kan vara bra att få läxa för att i lugn och ro kunna öva sig. I barns och ungdomars liv finns också ett stort behov av att få ha fritid, att röra på sig, träffa kompisar och kanske delta i föreningsliv. Men alltför många och långa läxor inkräktar på det utrymme fritiden har . Därför är det viktigt att läxorna är meningsfulla och inte så många att det mesta av fritiden går åt till läxläsning. Läxorna ska vara en hjälp och komplement till den kunskap som läraren ger under lektionstid. Att ordna läxhjälp inom skolans ram kan vara ett bra sätt att få hjälp för de elever som vill och behöver det. Det är viktigt att man inom skolvärlden har kontroll på läxläsningen, att lärarna samordnar sina läxor så att det inte blir alltför mycket hemarbete samma vecka, samt att man ordnar läxhjälp inom skolans ram. Vi anser att målsättningen bör vara att läxorna ska vara en del av skoldagen, inte en del av fritiden. i (S)
mot · GZ02Ub470 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att ge elever i skolan kunskap om matens betydelse. Halvfabrikat, hamburgare eller pizza är vardagsmat för många barn och ungdomar. Vi vet dock, på goda grunder, att snabbmat oftast inte ger tillräckligt med näring. Det ger mättnad för stunden och troligen risk för övervikt. Det finns många barn som inte äter frukost innan de går till skolan. Flera skolor i vårt land har uppmärksammat detta och serverar frukost till barnen när de kommer till skolan. Detta är viktigt och bra, men det är också ett illavarslande tecken på matens minskande betydelse i hemmen och samhället. Här har skolan en angelägen uppgift att ge eleverna en god insikt i matens betydelse, både från näringssynpunkt och som en del i en social samvaro. Skolan måste också på ett aktivt sätt lära ut hur man lagar husmanskost och även undervisa i näringslära. i (S)