ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02MJ2 · 2011-09-14 00:00:00 — med anledning av skr. 2010/11:157 granskning av klimatinsatser utomlands statens inköp av utsläppskrediter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn av statens köp av utsläppskrediter måste genomföras . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett moratorium för nya investeringar i CDM-projekt fram till dess att en översyn gjorts. riktar i sin rapport 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter hård och befogad kritik mot regeringen. anser bl.a. att köp av utsläppskrediter genomförs på ett vare sig effektivt eller transparent sätt. Det finns brister i rapporteringen som det är oklart huruvida köpet av utsläppskrediter faktiskt bidrar till att uppnå de klimatmål som satt upp. Rent konkret innebär det att regeringen använt skattebetalarnas pengar till klimatprojekt utomlands, utan att noggranna riskanalyser genomförts eller en ordentlig uppföljning gjorts. Miljöminister skrev i en debattartikel i att det pågått ett omfattande krypskytte från kritiker mot Clean Development Mechanism (CDM). Tonen i regeringens skrivelse är mer sansad än miljöministerns, men oviljan att inse problemen och ta till sig av kritiken består. Invändningarna från forskningsvärlden mot CDM är många. Bristande miljöeffekter, bristande additionalitet och frågor om huruvida projekten faktiskt leder till hållbar utveckling är några av de allvarligaste bristerna som brukar nämnas. har tidigare i utvecklat sin ståndpunkt i frågan, bl.a. i motion 2010/11:MJ237 Köp av utsläppskrediter. En generell avstämning av regeringens klimatpolitik kommer att genomföras vid en kontrollstation 2015. Det är nödvändigt och välkommet. I samband med det ska även statens köp av utsläppskrediter ses över, med avseende på bl.a. volymer och kostnad. Med tanke på de allvarliga brister som för fram i rapporten anser att en tillbörlig utvärdering av köp av utsläppskrediter måste ske . Denna utvärdering måste vara färdig och ha lämnats till senast . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Fram till dess att utvärderingen är genomförd ska staten inte genomföra några nya investeringar i CDM-projekt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GZ02MJ201 · 2011-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en utvärdering av effekterna av de nya reglerna om strandskydd. För att förhindra överexploatering på utsatta ställen, för att värna tillgången till stränder och vatten för friluftsliv och för att värna den biologiska mångfalden är det av största vikt att det finns en lag som skyddar våra stränder. Strandskyddet är reglerat i lag, och bestämmelserna ser likadana ut över hela landet, oavsett om det gäller storstadsnära strandskydd eller skydd i glesbygd, skyddsvärda biotoper eller mer allmänna stränder. Det är kommunerna som hanterar frågorna om strandskyddet i sitt planarbete och i bygglovsärenden. granskar dispenser och upphävande av strandskydd inom länet. är ett land med lång kust som är rikt på sjöar. Det har uppfattats som väl restriktivt att inte tillåta bebyggelse i exempelvis områden där det finns gott om insjöar och där möjligheten att erbjuda en strandtomt kan vara ett argument för att locka kvalificerad arbetskraft till orten. kan kommunerna därför bevilja dispenser på ett mer generöst sätt. Ändå möts vi av synpunkter om att man fortsatt är mycket restriktiv. Jag har i mina kontakter runt om i län fått många synpunkter som gör att jag ställer mig frågande till hur lagen tolkas. Enligt min mening måste dispens för angeläget annat intresse också kunna inkludera lokal och regional utveckling. Effekterna av de nya strandskyddsreglerna bör utvärderas för att se i vilken omfattning kommunerna och tillämpar de nya reglerna. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02MJ202 · 2011-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för ett förbud mot oljeborrning i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att all olja som transporteras till havs ska dna-märkas.1 1 Yrkande 2 hänvisat till FöU. En fjärdedel av betraktas som död. Den främsta orsaken är övergödning från avlopp och jordbruk. Den långsamma vattenomsättningen gör att gifter och andra kemikalier inte rinner ut ur innanhavet i någon större omfattning, utan stannar kvar och anrikas. Trots det visar de senaste undersökningarna att torskbeståndet börjat återhämta sig i östra . För att stödja denna positiva utveckling måste särskild hänsyn tas till miljö och djurliv. Flera stater utvinner eller prospekterar olja i . En oljeolycka skulle få allvarliga miljökonsekvenser. Oljekatastrofen i är ett skrämmande exempel på hur människor och miljö påverkas av ett oljeutsläpp. Det som kan hända amerikanska oljeplattformar i kan också hända polska eller ryska oljeplattformar i . är genom beslut av klassat som särskilt känsligt havsområde (PSSA). Klassningen ger möjlighet att inom ramen för IMO vidta särskilda skyddsåtgärder. De vidtagna åtgärderna är inte tillräckliga. Regeringen avslog Opabs () ansökan om att få provborra efter olja i . Motiveringen var att svensk oljeutvinning inte kan bli aktuell mot bakgrund av hur extremt känslig och utsatt detta innanhavs miljö redan är. borde därför inom EU och verka för att det uppnås ett förbud mot oljeutvinning i hela . Det är inte bara oljeplattformar som hotar den känsliga miljön i . Trots förbud mot oljeutsläpp sker här flera hundra medvetna och illegala utsläpp. För att komma åt de fartyg som struntar i reglerna bör vi använda den teknik som gör det möjligt att märka olja med dna. Med märkt olja kan bättre spåra från vilket fartyg ett utsläpp skett, vilket är nödvändigt för den fortsatta brottsutredningen. Ett förbud har införts mot transport av olja i enkelskroviga fartyg. En överenskommelse om förbud mot att transportera bunkerolja, fartygets bränsle, direkt innanför ytterskrovet finns . Det minskar risken för oljeolyckor, men det räcker inte. För att minska de illegala oljeutsläppen borde all olja som transporteras på dna-märkas så att det går att spåra från vilket fartyg ett oljeutsläpp sker. En oljekatastrof i skulle få långtgående konsekvenser, både för miljön och för de 90 miljoner människor som lever inom avrinningsområde. Turistindustrin utmed Östersjöns kuster skulle drabbas hårt; inte minst skulle län som har en lång kust mot påverkas. Statistik från SCB visar att län är den näst största campingregionen i , efter . För att förhindra oljeutsläpp måste oljeborrning i förbjudas och all olja som transporteras till havs dna-märkas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02MJ205 · 2011-09-26 00:00:00 — Gemensam nordisk målsättning för jord- och skogsbruk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en gemensam nordisk målsättning för ett hållbart jord- och skogsbruk. I finns unika naturtillgångar i form av skog och åkrar. Förutsättningarna för de nordiska länderna är väldigt lika varandra och innebär stora möjligheter. Därför är det av politisk vikt att vi hittar gemensamma målsättningar med jord- och skogsbrukspolitiken i för att ge näringarna stöd i att utvecklas och minska sina utsläpp, producera livsmedel, bioenergi/bränsle och ersätta produkter som baseras på fossil energi. Världens bönder måste byta till mera hållbara och produktiva jordbrukssystem för att klara av att möta behovet av mat för den växande världsbefolkningen och agera mot klimatförhandlingarna. Det är av största vikt att vi i anlägger ett globalt perspektiv och kopplar samman klimatfrågan med lösningen på världens energiproblem och frågan om hur livsmedelsresurserna ska räcka till alla på jorden. Vi behöver göra gemensamma ansträngningar för att hitta gemensamma nordiska målformuleringar baserade på vad vi ska använda marken till och om vi ska satsa på produktion av livsmedel eller bioenergi och bränsle eller både och. Frågeställningarna innehåller självklart vissa intressekonflikter som bör diskuteras. I har politiken fastställt en långsiktig målsättning för natur, miljö och lantbruk: Grøn vækst. Visionen för framtiden innehåller miljö- och naturplan 2020, tillväxtorienterat lantbruk, regelförändringar och en tydlig inriktning på förnybar energi och investeringar i natur, miljö och tillväxt samt en kraftfull forskningssatsning. I har drygt 400 000 arbetstillfällen anknytning till de gröna näringarna. Detta innebär att varje bonde och skogsbrukare ger arbete åt ytterligare drygt tre personer. De arbeten som skapas finns oftast på landsbygden och i två av tre kommuner bidrar de gröna näringarna med var femte arbetsplats. Mångfalden på landsbygden kan öka ytterligare genom diversifierat företagande i form av småskalig livsmedelsproduktion, turism, hästhållning, grön rehabilitering osv. Företagarna inom den gröna sektorn är oerhört beroende av politiska beslut och det är därför viktigt med goda och hållbara förutsättningar. Därför är en gemensam nordisk målsättning för jord och skogsbruket, allt från livsmedelsproduktion till produktion av biobränsle, av stor vikt.
mot · GZ02MJ206 · 2011-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samverkan i kring framtida jordbrukspolitik. Den europeiska jordbrukspolitiken (CAP) har varit föremål för förändring . Men de grundläggande målen för CAP som de uttrycktes i och senare i Lissabonfördraget har legat fast: ökad produktivitet i jordbruket, skälig levnadsstandard för jordbruksbefolkningen, stabila marknader, tryggad tillgång till livsmedel, skäliga livsmedelspriser. Politiken formades med såväl producenternas som konsumenternas bästa för ögonen även om konsumentaspekten har glömts bort när CAP diskuteras. CAP utgör av EU:s budget, vilket utgör av BNP utslagen på samtliga medlemsstater. Budgeten för jordbrukspolitik ligger därmed under de nivåer som varje medlemsstat satsade på sina jordbruk innan de gick med i Europeiska unionen. 2013 ska en ny version av den europiska jordbrukspolitiken genomföras och den pågående diskussionen om CAP:s framtid innebär ett vägval. De budgetrestriktioner som finns i ett finansiellt svagare får helt klart konsekvenser för framtiden. Men med de utmaningar som står inför är det viktigt att det även fortsättningsvis finns en stark gemensam jordbrukspolitik. Den ska medverka till gemensamma lösningar som långsiktigt tryggar livsmedelssäkerheten för den europeiska befolkningen och medverka till att säkra tillgången på livsmedel i takt med den ökade globala efterfrågan. Instabiliteten på marknaden visar hur viktigt det är att hålla livsmedelsförsörjningen intakt eller till och med få den att öka. ska den gemensamma jordbrukspolitiken säkra att europeiska konsumenter får tillgång till livsmedel av hög kvalitet producerade på ett hållbart, djuretiskt sätt. Det är viktigt att sträva efter ett hållbart samhälle som säkrar öppna landskap, biologisk mångfald, tillgång till vatten och andra naturresurser. Det måste också vara prioriterat att möjliggöra livsmedelsproduktion i områden med tuffare odlingsbetingelser som medverkar till en levande landsbygd, arbetstillfällen och till ett rikare samhälle i alla delar av . Dessutom behövs gemensamma satsningar på forskning och innovationer för att få ett mera effektivt, hållbart och resurssnålt jordbruk. har även de nordiska länderna genom gett inspel till fortsatta arbete med reformeringen. har mycket gemensamt och det finns stora vinster i att tillsammans driva på mot ett långsiktigt hållbart jordbruk med tydlig inriktning på stark djurskyddslagstiftning och god djurvälfärd. i finns också områden med tuffa odlingsbetingelser och det är viktigt att säkra en långsiktigt hållbar produktion av livsmedel även inom dessa områden.
mot · GZ02MJ207 · 2011-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en nationell klimatanpassningsstrategi. Klimatförändringarna, med bland annat stigande medeltemperaturer och ökad nedebörd, innebär att vår anpassning till förändringarna måste ske parallellt med arbetet för minskade utsläpp. Det går att minska samhällets sårbarhet till följd av klimatförändringarna genom att förbereda samhället för konsekvenserna: exempelvis inom den fysiska planeringen och utbyggnaden av infrastrukturen. Utan medveten planering med utgångspunkt i de förändrade förutsättningar som klimatförändringarna medför, finns risken att vi bygger fast oss i förhållanden som är svåra att rätta till. Klimat- och sårbarhetsutredningen påpekade detta i ett betänkande till regeringen, ett betänkande som regeringen tyvärr inte verkar ha tagit så mycket intryck av. Klimat- och sårbarhetsutredningen betonade även att arbetet med anpassning till ett förändrat klimat i behöver stärkas och samordnas på både central och regional nivå. Arbetet måste genomsyra hela samhället och inte-greras i sektorsansvaret. Staten bör ta ett helhetsgrepp i klimatanpassningsarbetet och tillsammans med länsstyrelserna ta fram en nationell klimatanpassningsstrategi som också är anpassad till regionala skillnader. Det är viktigt med ett politiskt helhetsansvar där departement, myndigheter och organisationer samverkar. Den webbportal som vi har nationellt, Klimatanpassningsportalen, kan fungera mycket bättre genom att ansvaret för portalen ges till en myndighet med tydliga krav på samarbete med alla berörda myndigheter och att den ges ökade resurser. Det behövs aktiva klimatanpassningsåtgärder och regeringen bör ge en myndighet och ett departement uppdraget att ansvara för detta arbete. Regeringen bör skyndsamt ta initiativ till en nationell strategi för klimatanpassningsarbetet med denna inriktning.
mot · GZ02MJ211 · 2011-09-23 00:00:00 — Betesbidrag på trädbevuxen mark tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gårdsstöd för trädbevuxen betesmark. Den biologiska mångfalden av både växter och djur är stor på . Det bidrar starkt till att länet är en stor attraktion inom turistnäringen. Ängar, alvarmark och skogsbeten är ett kännetecken för ön och bildar det unika kulturlandskapet, som inte bara kan anses vara en gotländsk angelägenhet utan även är nationellt viktigt. har mycket betesmark och ängen som genom sin attraktionskraft för turismen är att betrakta som ett nationellt intresse. Efter ett EU-direktiv krävs max 60 träd per hektar för att man ska få gårdsstöd eller 100 träd om marken också är berättigad till miljöersättning enligt landsbygdsprogrammet. Det vanliga beståndet på är 100 träd eller mer per hektar, vilket är till gagn för både vegetation och artrikedomen. Med färre träd är risken stor att blåsten kommer att påverka mer och skapa torrare och blåsigare områden. Om gårdsstödet försvinner för många av skogs- och lantbrukare så riskeras stora värden, inte minst i form av det unika landskapet och därmed sammanhängande besöksturism, att gå förlorade. bör ge regeringen i uppdrag att verka för en ändring av gällande EU-direktiv så att gårdsstöd garanteras även för trädbevuxen betesmark.
mot · GZ02MJ212 · 2011-09-22 00:00:00 — Åtgärder för att göra till ett levande hav tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om havsmiljön i . Det råder syrebrist i , den största syrebristen enligt en kartläggning. Syrebristen i sediment och bottenvatten är ett problem eftersom det bland annat förvärrar övergödningssituationen och tillståndet för torskbeståndet i . Algblomningar, farliga ämnen, överfiske, brist på inflöde av saltvatten och risken för fartygsolyckor är andra bidragande orsaker. Grunden till problemen med havsmiljön kräver ofta åtgärder på land, till exempel kraftiga minskningar av utsläpp av näringsämnen. Vi kan klart konstatera att havsmiljön i är i obalans. Miljöproblemen är gränsöverskridande, vilket ställer krav på gemensamt agerande från länderna runt för att hitta lösningar. Åtgärder måste vidtas för att förhindra övergödning, utsläpp av farliga ämnen och utfiskning samt för att öka den biologiska mångfalden. måste åter bli ett levande hav. Världsnaturfonden (WWF) menar att är ett hav i kris och understryker faktumet att havsmiljön är mycket känslig och påverkas av allt som sker i och kring havet. Däremot, menar WWF, finns det goda förutsättningar för att rädda . Exempel på det är att fiskbestånd långsamt återhämtar sig och att halter av övergödande ämnen i vattnet minskar på vissa håll. Det krävs dock samordning för att sådana framsteg inte ska gå förlorade, bedömer WWF som också tar upp tre punkter som anses viktiga för att ska tillfriskna: att det i samband med EU:s budgetreform skapas en långsiktigt hållbar jordbrukspolitik utan skadliga subventioner som övergöder att EU:s fiskepolitik förändras så att fiskbestånden förvaltas genom ekosystembaserade långsiktiga förvaltningsplaner på regional nivå istället för genom årliga kvotförhandlingar att det skapas en integrerad havsförvaltning för hela . Arbetet för miljö är viktigt för att det återigen ska bli ett friskt och levande innanhav. Det behövs en tydlig vilja mellan länderna runt . Den bör här ta en tydlig ledning för detta inom ramen för detta under det nu pågående svenska ordförandeskapet i Helcom 20102012.
mot · GZ02MJ213 · 2011-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda behovet av en lagstiftning för registrering och märkning av katter. Många katter överges när semestern är slut och hösten tar vid och när vintern kommer och bytena sinar svälter de ihjäl om de inte har blivit omhändertagna av någon person. kan vi se annonser i tidningarna, där människor skänker katter förhoppningsvis till djurvänner som vill ge dem goda hem. Ett sätt att få en bättre kontroll över sommarkatterna och försvåra för dem som vill köpa en katt enbart för sommaren skulle kunna vara att införa en lagstiftning, lik den som finns för hundar, om registrering och märkning av katter. finns det ett frivilligt register hos Sverak. På deras hemsida kan man läsa följande: Målet är att alla katter ska vara ID-märkta och registrerade i vårt katt-ID-register! Det är viktigt att vi alla hjälps åt att arbeta för samtliga katters väl och ve, att sommarkatten inte längre behöver gå ett okänt öde till mötes och att vi genom ID-märkning och registrering i vårt ID-register kan återfinna ägare till katt. En lagstiftning skulle göra det möjligt att nå deras ambition att alla katter ska vara ID-märkta.
mot · GZ02MJ214 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om producentansvar för kläder. Textilproduktion innebär allvarliga miljöproblem, och arbetsförhållandena för de människor som tillverkar våra kläder (och andra textilier) är ofta eländiga. Om detta finns många rapporter skrivna. Beroende på material så går det åt olika mycket vatten, kemikalier, energi och koldioxid för klädproduktion. bomull, den absolut vanligaste råvaran, behöver sötvatten för att produceras. Det tunna materialet viskos kräver kemikalier per producerat kilo tyg. Inköpen av kläder och andra textilier ökar och ligger på per svensk. Bakgrunden till ökningen är att kläder ses på ett annat sätt ; inredning och modetrender påverkar vårt beteende. Klädkedjor lanserar nya kollektioner istället för till varje säsong. gör vi oss av med kläder som är hela och fullt användbara eftersom de inte längre känns moderna. Av de som vi köper slängs i hushållssoporna (förbränns sedan) och lämnas till välgörenhetsorganisationer. Resterande kan bli kvar i garderoberna eller lämnas som grovavfall. Önskvärt vore naturligtvis, för miljön, att mindre textilier behövde produceras. Detta är svårt att styra eftersom det handlar om människans behov av att uttrycka sin personlighet och status genom kläder och just nu görs detta genom mer konsumtion, snarare än genom att man hittar en personlig stil som håller i längden. Det återstår att hitta ett bra system för insamling och återanvändning av textilier; den återanvändning som görs sker helt frivilligt. För att återvinning och återanvändning ska ske i större skala krävs ett system för insamling, med ett producentansvar. Det vill säga att producenterna ska ha ansvar för att ta tillbaka uttjänta varor och ta om hand dessa på miljömässigt bästa sätt. Sådana system finns för till exempel batterier och tidningar men alltså inte för kläder och andra textilier. tillfrågades ca 1 000 svenskar av i om ett mer reglerat system för insamling av kläder. var positiva till ett sådant system. föredrog ett insamlingssystem med en textilbehållare vid återvinningsstationen och föredrog ett pantsystem. tyckte att båda systemen verkade bra. Med detta som bakgrund anser jag att det behövs ett införande av producentansvar för textilier.
mot · GZ02MJ215 · 2011-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ersätta, begränsa och förfina djurförsök. används och dödas tusentals djur i olika djurförsök. Det görs bland annat för att framställa medicin, kosmetiska och kemikalier. Djurförsöken är ofta plågsamma. Men det finns alternativ. Därmed finns det anledning att fundera över hur väl hanterandet av djurförsöken stämmer överens med djurskyddslagens (1988:534) andra paragraf om att djur inte ska utsättas för onödigt lidande. Det har dessutom visat sig att djurförsök på grund av skillnader mellan olika arter kan vara osäkra. trädde ett förbud mot att sälja djurtestade kosmetikaprodukter i kraft. Dock med vissa undantag som ska omfattas först . Förbudet riskerar dock att skjutas upp; detta bör regeringen agera kraftfullt mot. Regeringen bör också verka för att ett liknande förbud införs gällande hushållsprodukter inom EU. 2010 antog EU ett nytt direktiv om djurförsök, som ska implementeras i medlemsländerna. Direktivet kräver till exempel att forskning uppmuntras inom 3R-området (ersätta, begränsa och förfina djurförsök). Dessutom ska medlemsländerna verka för att underlätta validering av alternativa metoder, vilket det finns ett stort behov av och som kräver hög expertis. Regeringen har tillsatt en utredning med uppdrag att se över hur direktivet ska implementeras. Vi anser att regeringen bör återkomma med ett förslag om att inrätta ett 3R-center. Andra länder som och har redan gått före; det är dags för att trappa upp arbetet med dessa frågor. I finns djurförsöksetiska nämnder för att göra bedömningar av ansökningar om att få genomföra försök på djur. De består av jurister, forskare, försöksdjurspersonal samt lekmän, ofta från djurskyddsorganisationer. Eftersom djurförsök inte ska tillåtas om alternativ finns måste ledamöterna i nämnden ges goda förutsättningar att hålla sig uppdaterade på området, exempelvis genom att ha tillgång till experter på alternativen. Där skulle ett 3R-center kunna bistå med kunskap och hjälp.
mot · GZ02MJ216 · 2011-09-23 00:00:00 — Citeskonventionen mot handel med hotade arter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ta ett ansvar för att ge en större tyngd åt Citeskonventionen och om hur vi själva kan arbeta intensivare med frågan. ska arbeta hårdare för att Citeskonventionen följs. är ett av de länder som skrivit under Citeskonventionen som bland annat handlar om att bekämpa handel med hotade arter. Det kan vara hotade djurarter som säljs för sällskap, för uppstoppning eller skinn som ska bli väskor eller skor. Andra skäl till handel är att djur ska användas inom traditionell, mytomspunnen medicin eller till ovanlig lyxmat. Flera länder som skrivit under konventionen gör trots detta inga större ansträngningar för att ta itu med handeln som förekommer med de utrotningshotade djuren. Detta kan inte fortgå. Jag vill se att tar ett ansvar för att ge en större tyngd åt konventionen och också funderar på hur vi kan visa på goda sätt att själva arbeta mer intensivt med frågan.