mot · GZ02Sf307 · 2011-10-03 00:00:00 — Gravida kvinnor i räddningstjänsten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av regelverket för graviditetspenning. förbud mot att utföra ordinarie arbetsuppgifter vid graviditet får bl.a. kvinnliga brandmän, kvinnliga dykare och kvinnor inom yrken där tunga lyft kan förekomma. Andra yrkesgrupper, t.ex. ambulanspersonal, blir omplacerade en bit in i graviditeten. Arbetsgivaren har en skyldighet att försöka omplacera kvinnliga arbetstagare till annan verksamhet; finns inte den möjligheten hänvisas kvinnliga arbetstagare till och graviditetspenningspenning (av ordinarie lön). Enligt 18 § föräldraledighetslagen, som innehåller särskilda bestämmelser om arbetstagare som väntar barn, fött eller ammar, har en kvinnlig arbetstagare som väntar barn, fött barn eller ammar rätt till ett annat arbete med bibehållna anställningsförmåner under förutsättning att hon förbjudits att fortsätta sitt vanliga arbete enligt föreskrift som har meddelats med stöd av 4 kap. 6 § arbetsmiljölagen. 16 § AFS 2007:7 Rök- och kemdykning En arbetstagare som är gravid och har anmält detta till arbetsgivaren får inte syssla med rök- och kemdykning. 7 § AFS 2007:5 Gravida och ammande arbetstagare Kvinnan får inte sysselsättas i förvärvsarbete så länge riskerna i 6 § arbetsmiljölagen finns kvar. Det är inte rätt eller rättvist att kvinnliga arbetstagare som blivit gravida och förbjuds att arbeta med ordinarie arbetsuppgifter är utelämnade till storleken på arbetsplatsen eller till vilken årstid hon blir gravid på. Exempelvis kan det handla om att en kvinnlig brandman har lättare att få en omplacering , vinter eller vår till utbildning eller brandsyn. minskar den verksamheten och då erbjuds hon ingen omplacering. Det är fel att gravida och ammande arbetstagare förlorar av sin inkomst då de enligt föräldralagen har rätt till bibehållna anställningsförmåner. Yrkesgrupper som arbetar på annorlunda arbetstider än normal dagtjänstgöring har inte bara slitsammare arbetstider utan förlorar också ekonomiskt vid sjukdom, vård av barn etc. Exempel på sådana yrkesgrupper är ambulanssjukvårdare, ambulanssjuksköterskor, brandmän, personliga assistenter, undersköterskor, fritidsgårdspersonal och busschaufförer. Exempel på arbetstider: dygnstjänstgöring , delad dygnstjänstgöring 10 och , nattjänstgöring. Det innebär att du vid sjukdom kan få karensavdrag och förlorar mycket mer pengar under din karensdag än vad som är fallet för arbetstagare som har normalarbetstid. Vid tillfällig föräldrapenning (vård av sjukt barn) utgår ersättning beroende på var du bor i , och du vet inte om du får ersättning för en, två eller . Det finns inga klara regler i för hur man ska hantera de som arbetar med annorlunda tjänstgöring än en normal arbetsdag . Reglerna tolkas olika beroende på var du är bosatt någonstans. Fall 1: graviditetspenning En kvinnlig brandman i erbjöds graviditetspenningspenning från dag 1 av sin graviditet. Efter förhandling omplacerades kvinnan med annat arbete inom räddningstjänsten. När sommaren kom fanns inte den möjligheten utan hon fick gå hem med graviditetspenning av sin graviditet. Det innebar att hon förlorade av sin inkomst trots skrivningen i föräldralagen. Fall 2: fritidsledaren Fritidsledare har ett väldigt flexibelt schema som utgår från ungdomarnas önskningar och behov. Det innebär att de under vissa tider har annorlunda arbetstider, /arbetspass. Problemet är att om de och skollov tvingas vara lediga för vård av sjukt barn utgår endast betalning för ett 8 timmars arbetspass från . arbetar fritidsledare allt från 8 i sträck, vilket innebär en stor ekonomisk förlust som de tvingas vara hemma från arbetet. Exempel: Om ett barn är hemma förlorar fritidsledaren ett arbetspass i ersättning, vilket innebär en förlust på inkl. OB-ersättning vid varje arbetstillfälle. Fall 3: hemvärnsman Som hemvärnsman är man kontrakterad till /år . När en hemvärnsman rycker in för tjänstgöring under dessa lämnar han in ett SGI som berättigar till i ersättningsnivå. Det kan innebära att han arbetar , d.v.s. tre vanliga arbetsdagar. När räknar utgår de från 8 timmars arbetspass per dag, vilket gör att hemvärnsmannen förlorar ersättning för en arbetsdag per tillfälle. dras motsvarande 10 timmars lön, vilket innebär en förlust på ca . Om hemvärnsmannen blir sjuk eller tvingas åka hem för vård av sjukt barn dras .