ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Ub300 · 2011-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur fribeloppet kan avskaffas. Ungdomsarbetslösheten och framtida brist på kompetent arbetskraft är några av våra stora samhällsutmaningar. Studenterna är äldre än någonsin när de tar klivet in på arbetsmarknaden. Trösklarna in på arbetsmarknaden för unga bör därför sänkas, och ett avskaffande av fribeloppet är ett viktigt steg på rätt väg. Alliansen har sedan maktskiftet 2006 arbetat hårt för att skapa bättre förutsättningar för fler jobb och för att minska utanförskapet. Bristande arbetslivserfarenhet är ett av de vanligaste skälen till att nyutexaminerade akademiker inte får jobb. Av det skälet bör all kontakt med arbetsmarknaden uppmuntras. Det gör att studenten tidigare kan använda sina teoretiska kunskaper i praktiken och kan tjäna lite extra pengar. Även för arbetsgivarna är det en vinst i att studenter har prövat på olika arbeten. Studiemedelssystemet ska ställa krav på studieresultat. Studenter får studiemedel fördelat på en bidragsdel och en lånedel. Huruvida studenten vill låna, är upp till den enskilde. Fribeloppet innebär att studenten kan ha en viss inkomst under ett kalenderhalvår utan att dennes studiemedel minskas. Om studentens inkomst överstiger detta så kallade fribelopp reduceras studiemedlet. En student som kämpar för en bättre tillvaro genom att jobba extra och tjäna pengar och därmed får en inkomst som överstiger fribeloppsgränsen blir återbetalningsskyldig till CSN. Studenten måste då betala tillbaka sitt studiemedel, såväl lån som bidrag. Alliansen har under den förra mandatperioden beslutat om att höja fribeloppsgränsen, vilket är ett steg i rätt riktning. Men problemet kvarstår fortfarande att studenter tvekar inför att jobba extra och lov i rädsla för att bli återbetalningsskyldiga. Marginaleffekterna motverkar att fler studenter jobbar. Det finns också en risk att studenter hellre jobbar svart för att inkomsten på det sättet inte ska synliggöras, vilket då skulle kunna påverka studiemedlen. Svartjobb och hinder för att jobba är något som måste motverkas. Eftersom studiemedelssystemet ställer krav på studieresultat finns inget motsatsförhållande till att avskaffa fribeloppsgränsen. Den student som vill studera och därtill vill arbeta och lov ska kunna göra detta inte hindras. Besluten över varje människas ekonomi och livssituation bör tillhöra individen, inte staten. Motioner om fribeloppsgränsens avskaffande har tidigare behandlats i . Under det förra betonade utbildningsutskottet att det ställt sig bakom en höjning av fribeloppsgränsen med ca enligt Alliansens budgetproposition . Utskottet menar därtill att ett helt avskaffande av fribeloppet skulle medföra stora ökningar av statens utgifter och att utskottet därmed inte kan ställa sig bakom detta. Av just de ekonomiska skälen bör därför regeringen se över möjligheten till hur och när fribeloppsgränsen för studenter kan avskaffas samt vad detta kostar, men även beräknas ge i ökade skatteintäkter genom att fler jobbar och att svarta inkomster kan komma att minska. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02Ub301 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av skolbibliotek. I 5 § bibliotekslagen (SFS 1996:1596) anges: Inom och gymnasieskolan skall det finnas lämpligt fördelade skolbibliotek för att stimulera skolelevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildningen. Skolbibliotekens roll för att utjämna olika förutsättningar mellan barn med olika social och etnisk bakgrund är viktig. Barn som talar ett annat språk än svenska hemma eller barn med få böcker hemma kan genom skolbiblioteken komma i kontakt med böcker och grundlägga sina läs- och studievanor och intresse för läsning för resten av livet. Bibliotekens betydelse för kunskapsinhämtandet i skolan är betydelsefull. Den internationella läsundersökningen Pirls 2006 framhåller brister hos de svenska skolbiblioteken som en viktig del till brister i svenska barns läskunnighet. En ny undersökning har genomförts . Läsundersökningen 2006 visar dessutom att av de svenska eleverna går i en skola med en heltidsanställd bibliotekarie. I jämförelse med de andra nordiska länderna är det få svenska elever som går i skolor med skolbibliotek med mer än 500 böcker och tio tidskrifter. Svenska elever går sällan till något annat bibliotek än klassens eget, och svenska barn lånar färre böcker på skolbiblioteket än barnen i grannländerna. Skolbiblioteken har även stor betydelse för tillhandahållande av information och läsupplevelser via datorer, internet och andra medier. Staten har ett ansvar för att följa upp att alla elevers tillgång till skolbibliotek verkligen uppfylls. Det är därför av stor vikt att skollagen och bibliotekslagen fungerar väl gentemot varandra och att tillgången på bibliotek ingår i inspektioner av kommunala och fristående skolor. Regeringen bör vara tydlig i detta gentemot såväl som Skolinspektionen och bevaka frågan vidare.
mot · GZ02Ub304 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av syntolkar. För att personer med synskada ska kunna påverka sin livssituation och ta del av samhällets kulturliv behöver det skapas demokratiska förutsättningar och tillgänglighet. En av de faktorer som kan möjliggöra detta är att personen med synskada har tillgång till en syntolk. Som syntolk beskriver man det som syns men inte hörs i en teater, film, dans eller annan kulturbegivenhet. Syntolkning handlar om, precis som all annan tolkning, att möjliggöra kommunikation. I hela finns det ca 100 000 synskadade (inskrivna på syncentraler) alltså av befolkningen. Antalet döva med behov av teckenspråkstolk är 10 000, alltså . Som döv har man rätt till teckenspråkstolk i sitt vardagsliv. Till personer med synskada finns ännu inte denna rättighet. Staten anslår medel för att finansiera delar av den fyraåriga folkhögskoleförlagda utbildningen till teckenspråkstolk och dövblindtolk. Utbildningarna finns på sju olika folkhögskolor i landet. I samråd med startar en terminslång distansutbildning till syntolk på med tre obligatoriska helgträffar. Visionen är ett nationellt intag, vilket gör att det utbildas syntolkar som kan ge alla synskadade i en möjlighet till delaktighet. Därför vore det önskvärt att se över möjligheten att utöka antalet utbildade syntolkar.
mot · GZ02Ub308 · 2011-09-30 00:00:00 — Studieavgifterna för utomeuropeiska studenter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studieavgifter för utomeuropeiska studenter. För att vi ska kunna möta framtidens utmaningar är det nödvändigt att vi öppnar landet för människor som vill vara med och bygga morgondagens välfärd i framtidens . växer genom att världen vandrar in, inte genom att vandrar in. Det är genom födelseöverskott och nettoinvandring som möter framtiden. Utan återvandring och inflyttning från omvärlden hotas tillväxten och även lönerna i starkaste regionala ekonomi. Både och övriga landet riskerar att bli utflyttarbygder om vi inte lyckas attrahera omvärlden att komma till oss. En av de viktiga inslagen i en strategi för att attrahera morgondagens talanger är att klarar att bli en magnet som lockar människor för arbete eller studier. För att utveckla hållbar tillväxt krävs att vi stärker vår förmåga att attrahera internationell talang, investeringar, lokalisering av forskning och företagsetableringar. Ett nyckelområde för att lyckas är att vi kan locka människor att välja för högre studier. Undersökningar visar att andra européer är mest intresserade av att komma hit för en period av sitt liv. För dessa studenter förekommer inga studieavgifter. Däremot är färre från , m.m. intresserade. För dessa studenter har vi infört studieavgifter. När unga från tänker högre utbildning utomlands är det få som tänker . Vi behöver självklart utveckla våra universitet och högskolors excellens men i avvaktan på att bli en konkurrenskraftig utbildningsdestination finns det skäl att på olika sätt stimulera fler talanger att söka . Det kan bl.a. ske genom marknadsföring, stipendier för att studera men även genom att ompröva studieavgifterna för utomeuropeiska studenter. Studieavgifter förekommer i många andra konkurrentländer, men inte sällan då med välkända internationella universitet, språkfördelar eller dylikt. För att klara den konkurrensen bör studieavgifterna i avskaffas. Vi ska sikta på att locka fler till våra universitet för att öka dynamiken och stärka vårt lands förmåga att attrahera talanger, inte minst i framväxande ekonomier i och . För att möta de problem av administrativ karaktär som flera framfört är höga studieavgifter ett trubbigt instrument som stänger ute många sökande. Antagningssystemen kan inte byggas upp för att motverka ansökningar, för att vara optimala med så få studenter som möjligt snarare tvärtom. Det kan således inte heller vara ett skäl. Om det skulle krävas kan en särskild administrationsavgift för att hantera ansökningarna prövas.
mot · GZ02Ub310 · 2011-09-29 00:00:00 — Möjligheten för högskolor att attrahera utländska studenter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga lokala stipendiefonder för lärosäten. Sedan det införts avgift för undervisningen på universitet och högskolor för studenter som kommer från länder utanför EU har antalet sådana studenter minskat. Detta innebär bland annat att vissa lärosäten upplever att det blir svårare att få den internationella bredd som krävs av en utbildning som ges och som helst skall ha ett värde under ett helt liv. För att i viss mån motverka tappet har regeringen infört stipendier och även i budgetpropositionen avsatt ytterligare pengar för stipendier. Det är bra men inte tillräckligt. Enligt min mening vore det bra om även lärosätet lokalt hade vissa möjligheter att ge stipendier så att de pedagogiska och andra skälen man prioriterar lokalt kan få genomslag. Exempelvis kan en högskola med fokus på vattenproblem i ha större intresse för riktade stipendier än vad som gäller generellt. Jag föreslår därför att lärosätena får möjligheten att inrätta lokala stipendiefonder för utländska studenter. Eventuella bidrag till dessa fonder borde även omfattas av avdragsrätt då det är att se som välgörenhet för såväl lärosätet som den person som får stipendiet.
mot · GZ02Ub311 · 2011-09-28 00:00:00 — Obligatorisk utbildning i brott mot barn i lärar- och socionomutbildningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheten att införa utbildning i brott mot barn som en obligatorisk del i lärar- och socionomutbildningarna. Polisanmälningarna om misshandel mot barn har mer än fördubblats och ökningen fortsätter. gjordes 11 530 polisanmälningar gällande misshandel av barn . Till detta tillkommer sexualbrott, olaga hot m.m. Ändå tros mörkertalet vara mycket stort. När ett barn blivit utsatt för våld är det ofta så att barnet berättar detta för en person som han eller hon har förtroende för. är denna person barnets dagisfröken eller lärare. Socionomer i sin tur kommer ofta i kontakt med dessa barn vid t.ex. utredningar om barnets hemförhållanden eller i sin roll som kurator på skolan. Osäkerheten är stor hos många av de yrkesgrupper som ska möta barnet när det finns misstanke om att barnet blivit utsatt för brott. Det är inte sällan som personal faktiskt agerar fel, och det kan få till följd att en kommande polisutredning förstörs. Personalen bör också få utbildning i hur man uppmuntrar barnet att fortsätta berätta om svåra saker och inte agerar på sådant sätt att barnet tystnar. Om personalen agerar fel kan detta i förlängningen få mycket allvarliga konsekvenser för barnet. Därför är det oerhört viktigt att de som i sitt yrke arbetar med barn har tillräckligt med utbildning när det gäller hur man på ett korrekt sätt ska agera i en sådan här situation. Vikten av hur man ska agera och hantera olika situationer när det gäller brott mot barn bör ingå som en obligatorisk del i lärar- och socionomutbildningar.
mot · GZ02Ub312 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ackreditering av i . i verkar under stöd av (), en specialmyndighet under FN. etablerades genom ett avtal mellan och och bedriver internationella utbildningar inom det maritima området, främst på mastersnivå. Genom att med sin FN-status inte har någon statstillhörighet och enligt svensk lag inte utgör en fysisk eller juridisk person, kan inte ackrediteras och följaktligen inte heller utfärda i många länder giltiga examina. Detta innebär stora problem för de studerande, när deras nationella myndigheter prövat frågan om examensmotsvarighet. I vissa länder, såsom , och , har detta lösts genom att berörda myndigheter i dessa länder godkänt World Universitys masterexamina som likvärdig motsvarande nationella examina. Vidare komplicerar avsaknaden av examensgiltighet situationen för studenterna genom att de inte kan komma i åtnjutande av de nationella studiestödssystemen eller delta i Erasmusutbyte. Särskilt viktig är frågan om examensmotsvarighet i de länder vars studerande inte kan påräkna hel- eller delstipendier för studier vid , utan där studierna bedrivs i form av bistånd eller som projekt för utvecklingsarbete. Beträffande läroplaner, utbildning och examination uppfyller med råge det som krävs för att utfärda examina i . Dock lägger formuleringarna i nuvarande lagstiftning hinder för detta. Med detta som utgångspunkt bör möjligheten till en lagändring som ger utrymme för regeringen att utfärda examenstillstånd för ses över.
mot · GZ02Ub314 · 2011-09-27 00:00:00 — Bristen på historieundervisning om ursprungsbefolkning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av historieundervisning om ursprungsbefolkning i våra skolor. Samernas historia är till stor del skriven av svenskar och formad av och statens inflytande. använde brutala metoder för att få samerna att gå ifrån sina gamla religiösa traditioner. Det var början på en politik för att få samerna försvagade och på så sätt lättare att manipulera. Samerna blev ett lätt offer för den svenska staten. Samernas historia är inget som svenska staten borde vara stolt över. Slaveri, tvångsförflyttningar, religionsförbud, språkförbud och nedvärdering är några exempel på vad som hände. I dagens svenska skolor lär sig barnen knappt något om den samiska historien. Ny teknik och nytt intresse har gjort att den svenska historieskrivningen måste skrivas om och ta större hänsyn till den samiska historien. Antalet registrerade samiska fornminnesplatser har formligen exploderat . Det handlar om nya arkeologiska fynd av kåtaplatser, renvallar, mjölkgropar, gravar och annat i en så stor omfattning att det ger nya perspektiv på vår gemensamma historia. När TV4 i sin serie mörka historia granskade dagens historieböcker i den svenska skolan återfanns övergreppen inte beskrivna i någon större omfattning. Även om det inte är någon täckande undersökning är det ändå en signal om att krafttag behövs. Det är viktigt att undervisningsmaterialet om samernas historia är korrekt och skrivet utifrån ett nutida historieperspektiv. Rasism, fördomar och förtryck av samer bör beskrivas i undervisningsmaterialet för att lärdomar ska kunnas dras i dagens undervisning av barn.
mot · GZ02Ub315 · 2011-09-26 00:00:00 — Forskning inom den arktiska regionen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om särskilda insatser för forskning inom den arktiska regionen. Forskning om och inom den arktiska regionen är av stor vikt för oss alla. Det är därför viktigt att stärka samspelet mellan forskning, beslutsfattande och övriga samhällsfunktioner för att underlätta att resultaten omsätts i praktisk handling. Effekterna av klimatförändringen har inneburit att den arktiska regionens utsatthet synliggjorts. Vi behöver ökad kunskap om vad detta innebär, och därför bör en ökad satsning ske på forskning inom klimatområdet. Inom humaniora och samhällsvetenskap bör forskning om befolkningens, särskilt ursprungsbefolkningens, situation i den arktiska regionen lyftas fram. Klimatförändringen innebär att vi står inför nya utmaningar på hälsoområdet i den arktiska regionen i form av förändrade och nya bakterier och sjukdomar. Det är därför viktigt att det bedrivs en effektiv forskning på detta område och att den kommer hela regionen till del. Ett viktigt instrument inom klimatforskningen är det internationella samarbete som initierats av för att stärka och vidareutveckla de observationsnätverk som är grundläggande för kunskapen om inom ramen för SAON (). Ett fortsatt nära nordiskt samarbete för att förbättra samordningen av nordiska observationssystem i den arktiska regionen kan skynda på processen. Viktigt är också att all tillgänglig data delas så att den blir lättillgänglig för forskare, ursprungsbefolkning, studenter och övriga intressenter. Internationellt samarbete är ett mycket viktigt inslag i dagens högre utbildning och forskning. är ett exempel på ett internationellt samarbete mellan universitet och högskolor, som förbättrar möjligheterna för människor i den arktiska regionen att ta del av högre utbildning, stärker de arktiska folkens gemensamma identitet och utvecklar kunskap inom specifikt arktiska forskningsområden. Det är angeläget att fullt ut deltar i denna samverkan och att prioriteras av de högskolor och universitet som deltar i detta samarbete: , och . Det är därför viktigt att regeringen under det tvååriga svenska ordförandeskapet för 20112013 särskilt framhåller betydelsen av detta samarbete och av det svenska engagemanget i samarbetet. Internationella polaråret avslutades . Satsningen omfattade forskning inom humaniora, Human Dimension. Det är av yttersta vikt att resultaten från denna forskningssatsning i polarområdena följs upp. Den demografiska utvecklingen i den arktiska regionen är oroande och kräver särskilda forskningsinsatser för att man ska kunna motverka den negativa trenden. Forskningen inom förnybar energi är av största betydelse för vårt samhälle. Ett område som kräver ytterligare forskning är potentialen för utbyggnad av vindkraftverk i den arktiska regionen, utan att en sådan utbyggnad stör naturlivet eller människors rekreationsmöjligheter. Forskning inom detta område kunde med fördel utföras inom samarbetet med . Ett sådant samarbete kunde vara till nytta för hela den arktiska regionen.
mot · GZ02Ub317 · 2011-09-27 00:00:00 — Sjuksköterskors möjligheter till specialistutbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell strategi för sjuksköterskors specialistutbildning. Behovet av kvalificerad vård ökar i hela . saknas en nationell handlingsplan för hur fortsatt tillgång till specialistsjuksköterskor ska säkerställas. I vissa landsting utgår ersättning till sjuksköterskor som väljer att vidareutbilda sig inom det efterfrågade området men i de flesta fall får de som vill specialisera sig själva finansiera sin vidareutbildning. Efter avslutade studier finns inga garantier om anställning inom det området man har utbildat sig inom. Situationen går att jämföra med läkarnas, där lön utbetalas under hela specialistutbildningen. För sjuksköterskor är det de olika landstingen, eller i vissa fall det enskilda sjukhuset, som avgör vilka specialistutbildningar som ska prioriteras och vem av personalen som ska erhålla ersättning . Detta system är inte långsiktigt hållbart. Betydande risker för suboptimering på riksnivå uppstår när enskilda regioner, kommuner eller individers intresse styr tillgången på specialistsjuksköterskor. Möjligheterna till utveckling inom yrket är också sämre med dagens system. En nationell strategi och en gemensam hantering av utbildningsfrågan skulle vara gynnsamt för såväl våra landsting som den enskilda sjukvårdspersonalen. Behovet av sjukvårdspersonal tillgodoses på ett långsiktigt hållbart sätt och en tydlig strategi för specialistutbildningar erbjuder den enskilda vårdpersonalen, som ofta är en kvinna, en möjlighet att göra karriär inom vården.
mot · GZ02Ub318 · 2011-09-22 00:00:00 — Införande av en professur inom ämnet kultur och hälsa tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av en professur inom området kultur och hälsa. I en studie i det ansedda vetenskapliga konstaterades att musikterapi kan minska smärta och ångest hos cancerpatienter. Forskarna har analyserat 30 vetenskapliga studier om musikterapi med drygt 1 800 cancerpatienter. av patienterna som fått musikterapi fick minskad ångest och smärta att jämföra med de av dem som fått traditionell behandling. Nyheten blev huvudinslag i bland annat SVT:s nyhetsprogram . Denna mycket gedigna forskning stärker alla oss som arbetar med frågan om kultur och hälsa. Den bärande delen i alliansregeringens kulturpolitik, Tid för kultur 2009, är att stärka kulturens roll i arbetet för förbättrad välfärd, fler jobb och större tillväxt. Satsningar på skapande skola, kreativa näringar och kultur och hälsa är tre tydliga exempel på denna politiska viljeinriktning. Den nu publicerade forskningen bekräftar den bild som skolor, sjukhus och näringsliv ger av dessa satsningar. Professionella kulturarbetare träffar den medicinska och pedagogiska verksamheten i ett yrkesmässigt möte. Erfarenheten från dessa möten mellan i grunden helt olika yrkeskategorier visar att det lägger grund för nytänkande och långsiktig utveckling. Med bland annat de nya forskningsrönen om musikterapins förmåga att hjälpa svårt sjuka människor som grund är det nu dags att ta ytterligare steg i arbetet att föra sektorerna kultur och medicin närmare varandra. Ett nästa steg kan vara att tillsätta en professur i ämnet kultur och hälsa. En sådan professur har förutsättningar att ytterligare stärka forskningen om hur man bäst hjälper sjuka människor. Det är min övertygelse att det finns en enorm utvecklingspotential inom området kultur och hälsa. Det är ingen orimlig tanke att svaret på många av framtidens medicinska utmaningar finns i den skärningspunkt där olika professioner, i detta fall medicin och kultur, möts. En professur i ämnet skulle vara ett viktigt steg in i en spännande medicinsk framtid.
mot · GZ02Ub319 · 2011-09-26 00:00:00 — Stillhetsövningar mot mobbning i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stillhetsövningar mot mobbning i skolan. I uppger var tredje flicka och var femte pojke att de är oroliga för att bli mobbade i skolan. Ett sätt att förebygga mobbning i skolan är metoder baserade på medveten närvaro, mindfulness och stillhet. Det Harvardbaserade utbildningsprogrammet har bedrivit mångårig forskning i amerikanska innerstadsskolor i områden med utbrett våld och kriminalitet. Man har använt enkla avslappnings- och mindfulnessmetoder, som yoga, meditation, visualiseringar, andningsövningar, vilka alla givit mycket goda effekter. Eleverna upplever minskad stress, som deras skolresultat, minne och självkänsla förbättras, liksom förmågan att styra sina handlingar och reaktioner inifrån istället för att reagera på allt. Även aggressiviteten minskar. Detta är extra viktigt eftersom dålig självkänsla och depression är faktorer som kan öka benägenheten till destruktiva beteenden, ge dåliga resultat i skolan och bidra till kriminalitet och drog- och alkoholmissbruk. I har det pågått försöksverksamhet i ett stort antal förskolor och skolor med enkla mindfulness- och lugn-och-ro-metoder. Resultat visar att elevernas relationer till kamrater förbättras och att trivseln i skolan ökar. Vidare kan man se en tendens till förbättrad självbild och minskad psykisk ohälsa, mindre emotionella problem samt mindre stress. Mobbningsproblemet hotar själva kärnan i skolans verksamhet, såväl kunskapsöverföringen som demokratifostran. Våra elever har rätt till en skolmiljö präglad av lugn och studiero. Det slår den nya skollagen fast. Vi bör ge skolan möjligheter att tillämpa stillhetsmetoder som visat sig, såväl vetenskapligt som empiriskt, förebygga våld och mobbning i skolan. I det fortsatta utvecklingsarbetet för skolan bör man ta med sig det som anförts i motionen. Varje barn och ungdom som blir utsatt för mobbning är ett misslyckande för samhället.