mot · GY02Fi9 · 2011-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2010/11:100 ekonomiska vårproposition Full sysselsättning är målet för Socialdemokraternas ekonomiska politik. ska ha sunda offentliga finanser. Det är en förutsättning för uthållig hållbar tillväxt och stabil välfärd. Människors vilja till arbete är största tillgång. Vi sätter jobben först på agendan. Klarar vi jobben så klarar vi också ekonomin och kvaliteten i vården, skolan och omsorgen. är arbetslösheten högre än den nivå som rådde före regeringsskiftet . Trots en god ekonomisk utveckling har arbetslösheten tillåtits bita sig fast. är var tredje arbetslös långtidsarbetslös. Ungdomsarbetslösheten är bland de högsta i . På grund av att de arbetslösa saknar den kompetens som företagen efterfrågar får de inte de jobb som växer fram . karakteriseras svensk arbetsmarknad av en oförmåga att matcha lediga jobb med arbetssökande som har rätt kompetens. som arbetslösheten bitit sig fast på en hög nivå råder växande arbetskraftsbrist inom flera sektorer. Vi menar att ska konkurrera med höga förädlingsvärden, högt kunskapsinnehåll, forskning och innovationskraft inte med låga löner och billiga produkter. behöver en aktiv näringspolitik med en ambitiös innovationspolitik. Med kloka investeringar nu kan vi bygga starkare inför nästa lågkonjunktur. I budgetmotionen presenterar Socialdemokraterna ett antal centrala insatser för att skapa fler jobb, öka tillväxten och förbättra matchningen på arbetsmarknaden. Vi föreslår därtill ett par konkreta förslag på kulturområdet. Dessutom presenterar vi ett stort antal förslag om inriktningen för vår ekonomiska politik. Konkreta förslag i vårbudgeten En kompetenskommission ska tillsättas som hanterar situationen med missmatchning på arbetsmarknaden. Kommissionen ska bl.a. föreslå åtgärder och inhandla utbildningar inom bristyrken. Kommissionen ska bestå av företrädare för näringslivets organisationer, små och stora företag, kommuner, staten och fackföreningar. Vi föreslår att kommissionen tilldelas . Kommissionens budget är tänkt att växa och beräknas kunna uppgå till omkring 1miljard kronor . Vi vill tillsammans med centrala delar av näringsliv utforma forskningsprogram och en bättre fungerande riskkapitalförsörjning för ökad konkurrenskraft. Branscher som kan vara aktuella för gemensamma forskningsinvesteringar är exempelvis fordonsindustrin, gruvindustrin, läkemedels- och bioteknikbranschen, förnybar energi och tjänstesektorn. Vi anslår för att ta de första stegen för att utveckla ett program. Näringslivets behov ska vara styrande för prioriteringarna. Ett program för ökad export ska utvecklas. Vi vill anställa fler regionala exportrådgivare, utbilda fler exportsäljare, stärka exportstödet mot viktiga tillväxtekonomier som , , och samt särskilt stödja viktiga svenska framtidsbranscher. Vi vill anslå för detta i tilläggsbudgeten. Sommarjobb på omvårdnadsprogram. Vi föreslår för att ge studerande på omvårdnadsprogram sommarjobb. bör alla som läser på omvårdnadsprogrammet garanteras sommarjobb. Sommarjobb för gymnasie- och högskolestudenter. Vi föreslår till kommunerna för att ordna sommarjobb åt unga, vilket beräknas räcka till ca 15000 extra sommarjobb. 5 000 fler sommarkurser i högskolan. Antalet sökande i den ordinarie antagningen har ökat trots återhämtningen på arbetsmarknaden. För att möta detta söktryck föreslår vi resurser för att kunna utvidga sommarkurserna . Sommarundervisning för ungdomar utan grundläggande behörighet. I samband med undervisningen ska ungdomarna erbjudas karriär- och studievägledning. Särskilda insatser ska vidtas för att nå ungdomar från utsatta områden. Vi anslår , vilket räcker till ca 10 000 utbildningsplatser. Fri entré för alla på de statliga museerna fr.o.m. . Detta kostar 35miljoner kronor . Kommuner som har sänkt eller nu sänker sina avgifter till maximalt 500kr per termin inom musik- och får ett stimulansbidrag. För kommuner som redan har låga avgifter blir det därmed ett stöd till ökad kvalitet. Detta kostar 25miljoner kronor . Vi Socialdemokrater har höga ambitioner för . Den borgerliga regeringen är trött och saknar ambitioner för framtiden. Nedan presenteras Socialdemokraternas mer långsiktiga inriktning för den ekonomiska politiken. Det handlar om: full sysselsättning, avregleringarna, pensionerna och barnfattigdomen. Investera i konkurrenskraft. Återupprätta ett konstruktivt samarbetsklimat mellan politik, näringsliv, fackföreningar och forskning. Investera i klimatomställning och miljöteknik. En kunskapsbaserad ekonomi. En storsatsning på lärande och högre kvalitet i undervisningen. Minska skolklasserna för de minsta barnen och gör förskoleklasserna obligatoriska. Individuell och kollektiv kompetensutveckling. Nolltolerans mot ungdomsarbetslöshet. Ta bort aktivitetsförbudet på Arbetsförmedlingen. Öka möjligheterna att driva gymnasieskolor anpassade till det regionala näringslivets behov. Fas 3 ska avskaffas. Långtidsarbetslösa måste ges möjlighet till studier, kompetensutveckling och starta-eget-stöd. Ge långtidsarbetslösa möjlighet att bistå idrottsföreningar, teatrar och kulturhus. En fungerande arbetsmarknad. Bygg ut infrastruktur och bostäder. Program för kvalitet i allmänna kommunikationer. Bra jobb i välfärden. Utveckla ett program för generationsväxling. Jämställdhet ökar tillväxten och sysselsättningen. Heltid en rättighet, deltid en möjlighet. Bonus till kommuner som minskar deltider. Översyn av avregleringarna. Nya regelverk för att leva upp till svenska folkets och näringslivets behov. Förstärkt övervakning av elmarknaden. Nej till ny modell för nättariffer. Tågen ska gå . Fördela spårutrymmet i järnvägen så att det gynnar resenärer och samhället. Behåll Infranord i statlig ägo. Pröva en återföring av det avhjälpande underhållet till . En grundlig utvärdering behövs. Redovisa effekten av arbetslöshet och utförsäkringar. Regeringen bör visa hur arbetslöshet och utförsäkringar påverkar de statliga pensionerna. Redovisa politikens effekter. Redovisa konsekvenserna för barnfattigdomen av den ekonomiska politiken. Utveckla ett brett program mot barnfattigdom. Möjliga åtgärder är höjt underhållsstöd, införande av barnomsorg under obekväm arbetstid, höjt tilläggsbidrag för studenter med barn, kulturinsatser för barn i utsatta områden, förbud mot frivilliga avgifter inom skola och förskola och rätt till heltid inom offentlig sektor. Konkreta förslag i vårbudgeten2 Kraftig återhämtning efter den ekonomiska krisen8 Rekordsysselsättning en framtida möjlighet9 Arbetslösheten har tillåtits bita sig fast trots den starka återhämtningen10 Missmatchning karakteriserar svensk arbetsmarknad11 Från aktiva insatser till passiva åtgärder14 Finanskris har blivit en statsfinansiell kris18 Det socialdemokratiska alternativet: Tillväxt och rättvisa19 Ett program för full sysselsättning21 (ii) En kunskapsbaserad ekonomi22 (iii) Nolltolerans mot ungdomsarbetslöshet23 (iv) Bryt långtidsarbetslösheten och avskaffa fas 324 (v) En fungerande arbetsmarknad24 Förslag till alternativ budget31 Sommarjobb för gymnasie- och högskolestudenter33 5 000 fler sommarkurser i högskolan33 Sommarundervisning för ungdomar utan grundläggande behörighet34 Fri entré på statliga museer34 Sänkta avgifter i den kommunala kultur- och musikskolan34 Ansvar för svensk ekonomi35 B. Utgiftstaken måste hållas35 Föreslagna åtgärder i den alternativa budgeten35 godkänner Socialdemokraternas förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett program för att säkerställa att trafiken på järnväg uppfyller rimliga kvalitetskrav såsom att tågen går , även . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett samlat program för att säkerställa personalförsörjningen inom välfärdens verksamheter mot bakgrund av de väntade betydande pensionsavgångarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med en skrivelse som redogör för hur den förda politiken påverkar barnfattigdomens utveckling i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en översyn av de avregleringar som genomförts i under . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag till bonus för kommuner som lyckas minska det ofrivilliga deltidsarbetet i sina verksamheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en redovisning av hur den statliga ålderspensionen påverkas av framväxten av en låglönemarknad och den högre arbetslöshetsnivå som etablerats där stora grupper ställts utanför arbetsmarknaden och de gemensamma trygghetssystemen. Kraftig återhämtning efter den ekonomiska krisen Efter en kraftig nedgång 2009, då BNP i föll , följde en stark ekonomisk återhämtning då BNP steg . Diagram 1 BNP i , och , utfall och prognos Källa: , Penningpolitisk Rapport, . Utvecklingen i har varit mer dramatisk än i många länder i omvärlden. BNP-fallet var djupare och den efterföljande återhämtningen starkare. över har ekonomi vuxit något långsammare än den amerikanska, och något snabbare än Euroområdet. Utvecklingen i är i allt väsentligt en följd av utvecklingen på exportmarknad. Den finansiella krisen bidrog till att konsumtion och investeringar föll i stora delar av världen. Därmed föll efterfrågan på exportmarknad t.o.m. . Export är en betydande del av BNP, vilket innebar att kom att drabbas hårdare än många andra länder under den ekonomiska nedgången. hade varit betjänt av en mer aktiv ekonomisk politik med ökade resurser till kommunerna och en aktiv näringspolitik, likt den vi socialdemokrater föreslog under krisen. innebar den internationella hanteringen av den akuta finansiella krisen att oron för en utdragen tillbakagång i världsekonomin minskade. Det bidrog i sin tur till att framtidstron hos företag och hushåll på exportmarknader återhämtade sig. Därmed stärktes utvecklingen på exportmarknad vilket bidrog till den goda svenska utvecklingen och . Rekordsysselsättning en framtida möjlighet gör bedömningen att den goda ekonomiska utvecklingen kommer att bestå . Utvecklingen på arbetsmarknaden under inledningen av 2011 beskrivs som stark. Hushållens höga initiala sparande bedöms bidra till en ökning av hushållens konsumtion. Trots en god inkomstutveckling kommer många hushåll att ha mindre att röra sig med när de nödvändiga kostnaderna är betalade, . Det högre ränteläget innebär en betydande utgiftsökning för de hushåll som har stora bolån. har priserna på el, telefoni, mat, kläder och annat stigit. Kapacitetsutnyttjandet hos företagen stiger, vilket bidrar till god tillväxt i investeringarna. Sammantaget väntas utvecklingen av konsumtion och investeringar leda till att den gynnsamma utvecklingen av BNP och sysselsättningen fortsätter . Den mycket starka konjunkturen gör att rekordsysselsättning är en framtida möjlighet. Diagram 2 Sysselsättningsgrad i Den säsongsjusterade sysselsättningsgraden ligger på en nivå som är jämförbar med den före den senaste ekonomiska krisen, men är alltjämt betydligt lägre än nivån före 90-talets kris. Den ekonomiska utvecklingen väntas att bli starkare i än i många andra jämförbara länder. Det finanspolitiska ramverket, vilket har resulterat i sunda offentliga finanser, har lagt grunden för denna utveckling. Det är av väsentlig betydelse för att det numera finns en bred konsensus i riksdag kring överskottsmålet för den offentliga sektorn och de statliga utgiftstaken. Den offentliga sektorn har en solid finansiell ställning. Det öppnar möjligheter för en aktiv finanspolitik, vilket kommer att bidra till en hög tillväxt . Jämfört med växlar BNP-tillväxten emellertid ned . Detta följer inte minst av att BNP-fall är återhämtat med tillväxt. Arbetslösheten har tillåtits bita sig fast trots den starka återhämtningen Trots den starka utvecklingen i svensk ekonomi 2010 är arbetslösheten alltjämt högre än den var före finanskrisen. Arbetslösheten har tillåtits bita sig fast. Trots en stark ekonomi råder massarbetslöshet i . Arbetslösheten är också ojämnt fördelad över landet. Diagram 3 Arbetslöshet i Det faktum att arbetslösheten har bitit sig fast på en högre nivå än före krisen förklaras av att långtidsarbetslösheten ökade snabbt under krisen. De senaste årens utveckling har inneburit att allt fler blivit arbetslösa allt längre. På grund av att de arbetslösa saknar den kompetens som företagen efterfrågar får de inte de jobb som växer fram . De nya jobben går i stället till personer med en färsk utbildning. Därmed kan vi se en utveckling med både hög arbetslöshet och bättre sysselsättningssiffror . Diagram 4 Långtidsarbetslösheten i Före den ekonomiska krisen var andelen långtidsarbetslösa av de arbetslösa tämligen kring nivån en fjärdedel. De senaste årens utveckling har inneburit att denna andel har ökat till ungefär en tredjedel. Det är en mycket hög andel med historiska mått mätt. Missmatchning karakteriserar svensk arbetsmarknad karakteriseras svensk arbetsmarknad av en oförmåga att matcha lediga jobb med arbetssökande som har rätt kompetens. som arbetslösheten bitit sig fast på en hög nivå råder växande arbetskraftsbrist inom flera sektorer. Inom tillverkningsindustrin är arbetskraftsbristen jämförbar med den situation som rådde under uppgången . Diagram 5 Brist på arbetskraft Sju av tio företag i panel uppger att rekryteringen har varit svår. En femtedel av dessa har därför tvingats att tacka nej till order. Produktionen hålls, enligt samma panel, tillbaka särskilt inom byggbranschen och juridik och ekonomi på grund av att utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden inte matchar varandra. finner att man inom de flesta branscher låter befintlig personal arbeta mer och att man avstår från att anställa. Missmatchningen på arbetsmarknaden dämpar både återhämtningen av produktion och av sysselsättning. Tabell 1 Exempel på yrken som det råder brist på i landet Sjuksköterskor, psykiatrisk vård Källa: Arbetsförmedlingen. Diagram 6 Arbetslöshet i olika utbildningsgrupper Den ekonomiska nedgången innebar att arbetslösheten ökade i alla utbildningsgrupper bland såväl högutbildade som bland dem som inte har avslutat gymnasiestudier. Under återhämtningen har arbetslösheten gått ned bland dem som avslutat gymnasiet, och likaså bland dem som studerat vidare efter gymnasiet. Däremot har arbetslösheten bland dem som inte avslutat gymnasiet bitit sig fast på en mycket hög nivå. Diagram 7 Antal studerande inom vuxenutbildning (komvux) Mot denna bakgrund är det olyckligt att möjligheterna att läsa in gymnasiet på komvux har reducerats . har antalet platser inom vuxenutbildning minskat med ungefär en femtedel. Från aktiva insatser till passiva åtgärder Diagram 8 Yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning Möjligheterna att komma vidare genom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen har också reducerats kraftigt . har mer än hälften ungefär två tredjedelar av platserna i yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning avskaffats. Arbetslösa hänvisas i stället till regeringens s.k. garantier: jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för unga. Diagram 9 Passiva garantier har en tredjedel av de arbetssökande placerats i dessa garantier där aktivitetsnivån är dokumenterat låg. Det är den arbetsmarknadspolitiska insats som överskuggar allt annat med sammantaget ungefär 130 000 deltagare . Jobb- och utvecklingsgarantin visar inga tecken på att minska i volym utan expansionen fortsätter månad för månad. Diagram 10 Deltagare som lämnat fas 3 för arbete eller studier Källa: Arbetsförmedlingen. () har utvärderat regeringens garantier. Aktivitetsnivån är mycket låg. Jobbgarantin för unga saknar helt långsiktig effekt. Fyra av tio deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin har över huvud taget inte fått någon handledning eller coachning. Och man konstaterar vidare att en majoritet av deltagarna använde högst för att söka jobb eller att delta i aktiviteter de flesta betydligt mindre. Arbetsförmedlingen rapporterar att bara mellan 1 och 2procent av deltagarna i jobb- och utvecklingsgarantins fas 3 lämnar denna åtgärd för arbete eller studier. Det faktum att många arbetslösa fastnar i garantierna innebär att dessa fortsätter att växa. Den höga arbetslösheten och den mycket höga långtidsarbetslösheten bidrar till att fler människor får allt större svårigheter att försörja sig. De omfattande nedskärningarna inom arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen späder på denna utveckling. Diagram 11 Utbetalt ekonomiskt bistånd kvartalsvis, i fasta priser Sammantaget har den stigande arbetslösheten och de sämre socialförsäkringarna bidragit till att utbetalningarna av socialbidrag ökat kraftigt sedan den ekonomiska krisens inledning . Kostnaden för ekonomiskt bistånd ökade i tre av fyra kommuner. I likhet med långtidsarbetslösheten har utbetalningarna av försörjningsstöd bitit sig fast på en högre nivå efter krisen än innan. Uppgången på arbetsmarknaden och i ekonomin har inte kommit dem till del som tvingats till socialkontoren . En annan återverkning av den ekonomiska krisen och dess hantering är att barnfattigdomen, enligt Rädda Barnens definition, börjat öka . Detta är ett trendbrott. Barnfattigdomen minskade till 2007. Det vanligaste sättet att mäta klyftor är att använda sig av den s.k. Gini-koefficienten. Av figuren nedan framgår det att klyftorna har ökat . En utveckling som accelererat under den senaste mandatperioden. Diagram 12 Inkomstspridningen (Gini-koefficienten), SCB, exklusive kapitalvinster Den borgerliga regeringens politik har bidragit till ökade klyftor. har tagit fram en översikt över hur olika inkomstgrupper påverkats av de senaste åtta årens politik: med en socialdemokratisk regering och med en borgerlig. Av undersökningen framgår det att främst höginkomsttagarna gynnats under period. Nedan studeras fördelningen för respektive decilgrupp i relation till hur mycket den genomsnittliga inkomsttagaren fick. Det innebär t.ex. att när en decilgrupp får så får inkomstgruppen exakt lika mycket som den genomsittliga inkomsttagaren fick (i kronor). I undersökningen har man också studerat hur stor del som tillfaller respektive percentil av befolkningen. Det innebär att om fördelningen är helt jämn ska varje procentenhet av befolkningen få en procentenhet av inkomstförstärkningen. Det framgår i figuren nedan att det är de med högst inkomst som tjänat mest på den borgerliga politiken. Den procentenhet som tjänar bäst eller mer fick under den förra mandatperioden ungefär lika mycket som percentilgrupperna 125 fick tillsammans. Diagram 13 Förändrad individuell disponibel inkomst i relation till genomsnittet, (S= rött) 20022006 och (M=blått) 20062010. Diagram 14 Förändrad inkomst som andel av den totala förändrade inkomsten (S) 20022006 och (M) 20062010 Finanskris har blivit en statsfinansiell kris kollapsade de internationella finansiella marknaderna. Globala obalanser bl.a. mellan och i kombination med en otillräcklig, fragmenterad och framför allt nationell finansiell reglering drev på en tillgångsbubbla som brast. Den finansiella kraschen drabbade hela världen. I den räddningsoperation som startade i efter finanshaveriet 2008 valde många länders regeringar att ta över och täcka upp för privata skulder som bankerna på grund av orimliga affärsmodeller och oansvarigt risktagande inte förmådde hantera. Slutnotan har ännu inte fastställts, men det handlar om kostnader på som har belastat eller riskerar att belasta stadsbudgetarna. Den finansiella krisen utlöste en statsfinansiell kris i flera europeiska länder. Problemen ser olika ut i olika länder. Men i flera länder är det den privata skuldsättningen, pådriven av allt för svagt reglerade och kapitaliserade banker, som drivit fram en situation som orsakat omfattande statsfinansiella problem. Till grund för många av de utsatta ländernas statsfinansiella problem ligger också bristande konkurrenskraft och produktivitet. När budgetunderskott växte och statsskulder sköt i höjden steg upplåningskostnaderna snabbt för de svagaste länderna. Allt bräckligare statsfinanser innebar allt lägre kreditvärdighet på den internationella kreditmarknaden. För grekisk del blev situationen ohållbar . Övriga euroländer valde då att med ett lånepaket säkra eurons stabilitet. Syftet var att undvika att ränteoron spred sig. Ett nytt räddningspaket tillkom för att stödja . har även tvingats ansöka om nödlån. Det socialdemokratiska alternativet: Tillväxt och rättvisa Nedan presenteras grunderna i det socialdemokratiska alternativet. I avsnittet En värdeburen tillväxt redovisas riktlinjerna för den fortsatta utvecklingen av vår ekonomiska politik. I underavsnittet Ett program för full sysselsättning redovisas inriktningen på de första stegen i den samlade politiken för full sysselsättning. I avsnittet Förslag till alternativ budget presenteras de förslag vi föreslår att fattar beslut om i närtid. Socialdemokraterna står för en värdeburen tillväxt. Tillväxten är inte hållbar när den bygger på att människor och miljö slits ut. Ekonomin växer när människor växer. Välfärd och möjligheter ska komma alla till del. Ökade klyftor ger inte fler jobb och en bättre ekonomisk utveckling. Människor blir inte produktivare för att de blir fattigare. Strävan efter ekonomisk utveckling och ökad jämlikhet är två sidor av samma mynt. Samhällen som håller ihop, med stor tillit människor emellan, har en bättre fungerande demokrati, bättre ekonomisk tillväxt och lägre brottslighet än samhällen med låg tillit. En omfattande och generell välfärd ökar tilliten i samhället. Därför bidrar en stark generell välfärd som ger en bra trygghet till en mer positiv utveckling av såväl ekonomin som samhället. När välfärden och tryggheten omfattar alla, då vågar människor mer: byta jobb, starta företag, flytta eller börja studera. Det skapar ett positivt förändringsklimat, vilket i sin tur gynnar den ekonomiska utvecklingen i en modern globaliserad ekonomi med ett högt omvandlingstryck. Vår samhällsmodell bygger på att alla som kan ska arbeta. Det krävs för att kunna finansiera en hög ambition i välfärden, särskilt med tanke på den utmaning som den demografiska utvecklingen medför. Vi sätter jobben först på agendan, för vi vet att klarar vi jobben så klarar vi också ekonomin och kvaliteten i vården, skolan och omsorgen. framskjutna plats i världsekonomin vilar på våra gemensamma investeringar i forskning och utveckling. Vår konkurrenskraft kan inte tas för given, utan måste ständigt tryggas. Därför behövs en ny politik för en uthållig ekonomisk tillväxt och för att utveckla svensk konkurrenskraft. behöver en aktiv näringspolitik med en ambitiös innovationspolitik. Genom en nära samverkan mellan staten, näringslivet, de fackliga organisationerna och forskningen kan vi utveckla den kunskapsintensiva delen av ekonomin där har konkurrensfördelar. Nya branschprogram är en viktig del. En framåtsyftande näringspolitik ska främja samspelet mellan den konkurrenskraftiga industrin och tjänstesektorn i hela landet. Den ekonomiska utvecklingen i är god. Utvecklingen ställer oss inför nya frågor: Ska vi investera i människor, jobb, klimatomställning och utveckling eller ska vi bara fortsätta att sänka skatterna? Med kloka investeringar nu kan vi bygga starkare inför nästa lågkonjunktur. När alla har ett arbete blir rikt. Varje arbetad timme behövs. Vårt mål är full sysselsättning. Vi vill investera i människor så att de kan ta jobben som kommer. Då behöver vi satsa på kompetensutveckling genom hela arbetslivet och ge alla en plats på arbetsmarknaden. Människor som kommer till från andra länder gör starkare och rikare. De ska snabbt komma i arbete. Unga människor som fastnar i arbetslöshet är en långsiktig förlust för hela samhället. Vi vill se en nollvision för ungdomsarbetslösheten.