mot · GZ02Fi240 · 2011-10-05 00:00:00 — Vi vill öka resurserna till med (20122014), varav 20 miljoner ska öronmärkas till inspektioner i småföretag med hög risk för olyckor och skador, många visstidsanställda och med stor andel migrerad arbetskraft. Medel till regionala skyddsombud Vi vill successivt rusta upp RSO-verksamheten och anslår med inriktning på utbildningsinsatser , och . Vi vill initiera ett projekt tillsammans med arbetsmarknadens parter för att ta fram metoder för att stärka kvinnors arbetsmiljö, med inriktning på psykosocialt tunga arbetsmiljöer. Utveckla det moderna arbetslivet Vi vill se ett nytt utvecklingssamarbete mellan staten, forskningen, arbetsgivarna och de fackliga organisationerna kring det moderna arbetslivet. Syftet ska vara att stimulera kompetensutveckling och humanare villkor i arbetslivet. Vi vill ge i uppdrag att granska de företag som godkänts för att anställa gästarbetare i i syfte att kontrollera att de betalar ut avtalsenlig lön och uppfyller de överenskomna arbetsvillkoren. Vi anslår för detta 2012. 9.8Jämställdhet för jobb och tillväxt Arbetslivets villkor är betydelsefulla för att få ett jämställt samhälle. Det handlar om en trygg anställning och en lön som det går att leva av. När män och kvinnor delar på ansvaret för både jobb och familj förbättras den ekonomiska tillväxten och människors livskvalitet. och de övriga nordiska länderna har en extremt könssegregerad arbetsmarknad. Kvinnor och män arbetar i olika sektorer, inom olika yrkesgrupper och på olika positioner. Kvinnor och ungdomar används alltför ofta som flexibilitetsbuffertar på arbetsplatser. De anlitas vid behov och vid arbetstoppar men slås ut lika snabbt som de kommer in. Kvinnor får i högre grad deltidsanställningar och tidsbegränsade anställningar istället för fasta jobb. Bland män dominerar heltidsanställningar. Korta anställningar innebär mer ensidiga och monotona arbetsuppgifter, mindre frihet och sämre möjligheter till utveckling i jobbet. Siffrorna talar sitt tydliga språk: av kvinnorna och av männen har en visstidsanställning. Av de sysselsatta kvinnorna i åldrarna arbetar heltid och deltid. Motsvarande andelar för män är . har vi sett en dramatisk ökning av antalet rullande visstidsanställningar. Främst är det ungdomar och kvinnor som riskerar att fastna i olika korta anställningar som staplas på varandra. Sysselsättningsgraden bland utrikes födda kvinnor ligger . Att öka deltagande i arbetslivet inte minst bland de utrikes födda kvinnorna är av avgörande betydelse för att de ska ha möjlighet att forma fria självständiga liv. De kommer att utgöra ett värdefullt tillskott av arbetskraft som vi behöver för att kunna finansiera en offentligt finansierad välfärd till alla framöver. Svensk familjepolitik har varit ett föredöme för många andra länder, inte minst för att den innebär en hög kvinnlig förvärvsfrekvens. Men ser vi att utvecklingen går åt fel håll. Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan kvinnor och män är den högsta på . När skillnaderna i sysselsättningsgrad mellan könen växer, innebär det inget annat än att våra möjligheter att få nytta av kvinnors engagemang och kompetens minskar. Det förlorar vi alla på. Istället för att utveckla den politik som varit så framgångsrik har omoderna reformer som lägre ersättning vid vård av sjukt barn, vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng genomförts. Dessa missriktade reformer försvårar eller försenar dessutom etableringen på arbetsmarknaden för många kvinnor med utländsk bakgrund, med bestående fattigdom och ekonomiskt beroende som följd. Vi socialdemokrater står för kombinationen av en kvalitativ, väl utbyggd förskola och en generös och flexibel föräldraförsäkring. Det ger kvinnor frihet att själva välja sitt liv. Den som vill gå upp i arbetstid ska ges möjlighet till det. Vi kan konstatera att arbetsmarknadens parter inte lyckats lösa denna fråga. Därför är vi beredda att lagstifta. Stopp för eviga visstidsanställningar Vi föreslår att det införs en begränsningsregel för hur länge rullande visstidsanställningar kan fortgå. Regeringens aviserade förslag om att individen ska gå till domstol för att få rätt till fast tjänst kommer inte att ge effekt. Det krävs istället ny lagstiftning. Visstidsanställningar ska inte kunna staplas på varandra i oändlighet, 24 månaders visstidsanställning bör automatiskt leda till att anställningen blir fast. Barnomsorg på obekväm arbetstid Det så kallade 24-timmarssamhället bärs upp av kvinnor. Att arbeta kvällar, eller delade turer blir allt vanligare. Många tjänstemän arbetar mycket övertid i långa perioder. Ska det vara möjligt att klara detta krävs att det finns barnomsorg att tillgå också på dessa arbetstider. Vi avsätter därför till barnomsorg på obekväm arbetstid. Vi vill initiera ett projekt tillsammans med arbetsmarknadens parter för att ta fram metoder för att stärka kvinnors arbetsmiljö, med inriktning på psykosocialt tunga arbetsmiljöer. Höj taket i den tillfälliga föräldrapenningen Regeringen har valt att försämra den tillfälliga föräldrapenningen som gäller när föräldrar är hemma för att ta hand om sina sjuka barn. Det innebär att det är rationellt för den som tjänar mest, oftast pappan, att fortsätta jobba medan den som vanligtvis tjänar mindre, mamman, är hemma och vårdar barn. Så cementeras gamla könsroller och så försvårar regeringen för de föräldrar som vill, men inte har råd att dela ansvaret för barnen. Vi föreslår därför en successiv höjning av taket i den tillfälliga föräldrapenningen så att den når samma nivå som föräldrapenningdagarna i samband med ett barns födelse. Avskaffa barnomsorgspeng och vårdnadsbidrag Barnomsorgspeng och vårdnadsbidrag försvårar kvinnors etablering på arbetsmarknaden, drar resurser från förskolan och minskar barns möjligheter att anknyta till båda sina föräldrar. Vi vill därför att de avskaffas. Vi socialdemokrater vill arbeta för ett samhälle där alla människor kan utveckla sina talanger och förmågor. Där det finns utrymme för människor att förverkliga sina idéer och göra sina livsval. Ett samhälle som ger människor frihet att utveckla sina möjligheter kan bara byggas genom att vi samarbetar, hjälper varandra och respekterar andras rätt på samma sätt som vår egen. Socialdemokratin har alltid varit en frihetsrörelse. Vi har kämpat för att undanröja hinder för människors utveckling. Friheten är både en individens och kollektivets rättighet. Med gemensamma lösningar har vi skapat frihet från många orättvisa villkor. Med stora satsningar på utbildning har vi skapat möjligheter för människor att själva välja hur de vill leva sina liv. Strävan efter ekonomisk utveckling och ökad jämlikhet är för oss två sidor av samma mynt. Samhällen som håller ihop, med stor tillit människor emellan, har en bättre fungerande demokrati, bättre ekonomisk tillväxt och lägre brottslighet än samhällen med låg tillit. En omfattande och generell välfärd ökar tilliten i samhället. Därför bidrar en stark generell välfärd som ger en bra trygghet till en mer positiv utveckling av såväl ekonomin som samhället. De utmaningar som vi står inför ställer nu skärpta krav på politikens utformning. En åldrande befolkning med färre i arbetsför ålder ökar kraven på produktivitet hos den arbetsföra befolkningen om en generell välfärdsmodell ska kunna upprätthållas framöver. Vi, liksom övriga länder i ett åldrande , måste värna vårt humankapital och dess kvalitet. En uthållig politik för finansiering av välfärd åt alla förutsätter uthållig politik som kan tillgodose en stabil skattebas i form av arbetade timmar. Den kunskapsbaserade ekonomin är beroende av investeringar inte bara i fast infrastruktur utan också i arbetskraftens produktivitet. Den nyliberala strategin bygger på uppfattningen att det finns en motsättning mellan effektivitet och fördelning. Välfärdspolitik betraktas som en kostnad och inte som något som kan bidra till och skapa förutsättningar för ekonomisk tillväxt. Med detta synsätt utgör välfärdssatsningar endast konsumtion, de kan göras omfördelande men omfördelningen i sig bidrar inte på något sätt till den ekonomiska utvecklingen. Från denna utgångspunkt skapas förutsättningar för ekonomisk utveckling och tillväxt bäst genom att tillräckliga ekonomiska drivkrafter säkerställs och genom insatser som aktiverar arbetskraften och förhindrar passivitet. Sociala utgifter kan bidra till att utjämna inkomsterna i samhället men gör det mindre lönsamt att arbeta och måste därför begränsas. I ett socialt investeringsperspektiv läggs i stället stor vikt vid vad som krävs för att ge människor möjlighet att följa med i och bidra till ekonomins utveckling. Social investeringspolitik syftar till att stärka våra möjligheter att färdas väl genom livet, vara delaktiga i samhället, och att kunna följa med i och vara en motor i ekonomins utveckling. Sociala utgifter, rätt utformade, kan öka vår förmåga att bidra på arbetsmarknaden och vara delaktiga i samhället och bidrar därmed till att göra arbete mer lönsamt. Socialförsäkringar sjuk- och arbetslöshetsförsäkringar ska inte vara passiv omfördelning av inkomster utan utgöra delar i en aktiv politik där människor ska kunna känna trygghet och få stöd för nödvändig förändring och anpassning. 10.1Sverige ska vara världens bästa land att växa upp i avskaffa barnfattigdomen En välfungerande familjepolitik som tillgodoser det uppväxande släktets välfärd utgör basen i den kunskapsbaserade ekonomin. Centralt är att göra det möjligt och intressant att kunna förena arbetsliv med livet som förälder. En familjepolitik som ökar kvinnors deltagande i arbetslivet på lika villkor har visat sig vara bra inte bara för jämställdheten utan också för barns kognitiva utveckling. Länder vars politik aktivt stöder att båda föräldrarna arbetar har visat sig ha de lägsta nivåerna av fattigdom bland familjer. Hög kvinnlig förvärvsfrekvens är kopplad både till höga födelsetal och till låga nivåer av fattigdom bland barn. Alldeles för många barn växer upp i familjer med mycket dålig ekonomi och tillbaka ökar antalet. EU:s fattigdomsmått visar att den relativa barnfattigdomen ökat kraftigt , framför allt därför att de som redan hade det relativt gott ställt har fått större inkomster som det inte blivit några stora förändringar för den fattigaste tiondelen av barnfamiljerna. Fler barn än vuxna räknas som såväl relativt som absolut fattiga. Enligt levde 10 000 fler barn i ekonomisk utsatthet än året innan. Totalt lever 220 000 barn i enligt Rädda Barnens definition i fattiga familjer.29 Barn som växer upp i fattigdom tvingas alldeles för tidigt att ta ett stort ansvar för familjens ekonomi. De bor sämre än andra barn, i mer utsatta områden och går ofta i skolor där allt färre elever klarar kunskapskraven. Många tvingas av ekonomiska skäl avstå från att delta i avgiftsbelagda fritidsaktiviteter och kan heller inte delta i aktiviteter inom skolan som är förknippade med kostnader. Glasögon till barnen är för många familjer en utgift som inte ryms inom familjens budget. Att växa upp i fattigdom har stora negativa effekter för framtida arbetsmarknadsanknytning och ökar risken för utanförskap och låga livsinkomster. Forskning har visat att ekonomiska levnadsförhållanden i ett barns liv har stark koppling till fullföljande av grundläggande utbildning. Det gäller särskilt för barn i familjer med de allra lägsta inkomsterna. En politik mot barnfattigdom är således inte bara en politik för minskade klyftor och ökad social sammanhållning utan också en politik för framtida jobb och tillväxt. Gemensamt för föräldrar i fattiga familjer är ofta att de antingen saknar jobb eller jobbar deltid. Många familjer är beroende av försörjningsstöd och föräldrarna står långt från arbetsmarknaden. Som har redovisat är risken för fattigdom störst bland barn till ensamstående och barn till utrikes födda. En aktiv arbetsmarknadspolitik med fler arbetande föräldrar är den allra viktigaste åtgärden för att bekämpa barnfattigdomen. Generell välfärd spelar också stor roll för möjligheterna att minska barnfattigdomen. En välfärd som omfattar alla jämnar ut chansen att förverkliga alla barns livsdrömmar, minskar de ekonomiska klyftorna och ökar den sociala sammanhållningen. Vi socialdemokrater menar att det ska råda nolltolerans mot barnfattigdom. Vi har satt upp som mål att avskaffa barnfattigdomen. Det är ett långsiktigt mål som vi vill nå genom att se till att barnens föräldrar får arbete och genom att investera i våra barns och ungas framtid. Vi kommer att ta fram ett brett program för att avskaffa barnfattigdomen. Kvinnor och ungdomar används alltför ofta som flexibilitetsbuffertar på arbetsplatser. De anlitas vid behov och vid arbetstoppar men slås ut lika snabbt som de kommer in. Kvinnor får i högre grad deltidsanställningar och tidsbegränsade anställningar istället för fasta jobb. Bland män dominerar heltidsanställningar. Vi är beredda att lagstifta om rätt till heltid. Många arbeten kräver att man kan arbeta kvällar och nätter. För många, inte minst ensamstående, kan det vara väldigt svårt att förena arbetsliv med föräldraskap. Vi vill stimulera fler kommuner att tillhandahålla barnomsorg och avsätter för detta 2012. Fördela resurser utifrån elevernas behov Resurser ska fördelas till skolorna utifrån elevernas behov. Det kan te sig som en självklarhet men är det inte. De flesta kommuner fördelar pengar till skolorna huvudsakligen utifrån hur många elever de har, utan att ta hänsyn till behoven i elevgruppen. Enligt utifrån förutsättningar och behov finns en generell tilläggsresurs, som förskolor och skolor får utifrån sin socioekonomiska struktur, i ungefär var femte kommun när det gäller förskola, i ungefär var fjärde när det gäller grundskola och i ungefär var tionde när det gäller fritidshem. Resurser differentieras inte tillräckligt mycket med tanke på de stora skillnader som finns i förskolors och skolors förutsättningar för sin verksamhet. menar att det här systemet bidrar till att öka ojämlikheten i den svenska skolan. Det kan inte få fortsätta, skollagen måste ändras. Den svenska kultur- och har skördat stora framgångar. Dels för att den erbjudit svenska barn möjligheter att utvecklas inom musik, teater och dans, dels för att den möjliggjort för generationer av framgångsrika unga människor att göra karriär, både nationellt och internationellt. Vi ser med oro på de försämringar som sker inom den kommunala kultur- och . I många kommuner höjs avgifterna, vilket innebär att allt färre barn och unga deltar i verksamheten. Den utvecklingen måste brytas: Vi vill införa en stimulans till de kommuner som har sänkt eller sänker sina avgifter till maximalt per termin inom musik- och . De kommuner som har låg avgift får därmed en erkänsla för sin klokskap och ett stöd till ökad kvalitet i verksamheten. Vi föreslår en satsning på att fördelas av . Vi anser vidare att det är viktigt att bevaka utvecklingen av kultur- och så att verksamheten långsiktigt stärks och utvecklas. Att se till att så sker bör vara ett uppdrag för i samarbete med kultur- och musikskolornas samarbetsorganisation. Förstärkta trygghetssystem och bättre vardagsekonomi De generella trygghetssystemen är viktiga för barnfamiljer som drabbas av arbetslöshet eller långvarig sjukdom. Arbetslösa och sjukskrivna hör till de grupper som har de allra lägsta inkomsterna. I denna budgetmotion föreslår vi förbättringar av såväl arbetslöshetsförsäkringen som sjukförsäkringen. För att förbättra för barnfamiljerna med de minsta marginalerna vill vi höja underhållsstödet med och avsätter till detta . Föräldraförsäkringen ska ge inkomsttrygghet, vilket bör gälla även när någon av föräldrarna är hemma för att vårda ett sjukt barn. är det ett högre tak i föräldrapenningdagarna i samband med ett barns födelse än i den tillfälliga föräldrapenningen. Vi vill komma bort från denna inkonsistens i försäkringen och genomföra en stegvis höjning av taket i de s.k. vab-dagarna så att taken överensstämmer. Vi avsätter för detta 2012. Omkring 400 000 personer i är överskuldsatta. Det är inte främst hushåll med små inkomster, utan hushåll med små marginaler som i livsomvälvande situationer som dödsfall, skilsmässa eller konkurs riskerar att bli överskuldsatta. Ingen vet hur många barn som lever med föräldrar som är så kallade evighetsgäldenärer. Det finns en tydlig koppling mellan att så snabbt som möjligt få möjlighet att ta ansvar för sin egen situation och möjligheten att lyckas. Därför är lättnader i kraven på att minska återbetalningstiden viktigt. Det kan ge fler möjligheten att hitta tillbaka till ett sunt ekonomiskt liv. Samhället kan aldrig överta den enskildes ansvar för sina beslut och sin ekonomi. Men samhället kan se till att det finns ett rimligt regelverk på olika områden för att minska sociala problem. Sammanfattningsvis kan konstateras att insolvensutredning lagt fram välgrundade förslag till lösningar för hårt överskuldsatta personer. De förslagen till ändringar i skuldsaneringslagen bör nu bli gällande lag. Regeringen måste återkomma med en finansiering av detta förslag. Sociala investeringar på nivå metodutveckling och försöksverksamhet I flera kommuner pågår ett utvecklingsarbete som syftar till att genom investeringar i förebyggande insatser bryta negativa händelseförlopp i ett tidigt skede för att på så sätt minska riskerna för att kommuninvånare framöver hamnar i långvarig arbetslöshet. Utgångspunkten för insatserna är att identifiera grupper av unga med riskfaktorer, där det genom en kedja av möjliga händelser finns större risk än normalt att individerna som vuxna hamnar i långvarig arbetslöshet. Genom att investera i förebyggande verksamheter ska kedjan av möjliga negativa händelser brytas. En social investeringsfond för kommunen kan byggas upp genom att årliga avskrivningar i form av utgiftsminskningar görs inom de nämnder där kostnadsminskningarna uppstår under en på förhand definierad tidsperiod. På så sätt kan ett kapital byggas upp som kan användas för nya investeringar. Svårigheterna metodmässigt ligger i att kvalitetssäkra de investeringar som görs. Även om en viss grupp av individer har en statistiskt säkerställd ökad risk för att hamna i långvarig arbetslöshet gäller detta naturligtvis inte alla enskilda individer som ingår i gruppen. De kommunala projekt som pågår syftar till att de kommunala kostnaderna ska minska som ett resultat av insatserna. Men även statens kostnader berörs givetvis oftast också. Därför är det rimligt att staten medverkar i det utvecklingsarbete som pågår. Ett sätt skulle kunna vara medverka i arbetet med hur identifiering av lämpliga projekt ska kunna göras samt av hur uppföljning och utvärdering av insatserna på nivå ska ske. Vi föreslår att IFAU () får i uppdrag att utreda och föreslå en försöksverksamhet på nivå kring sociala investeringars möjlighet att minska risken för framtida utanförskap för barn och unga med statistiskt sett högre sannolikhet för långvarig arbetslöshet. 10.2En sjukförsäkring för tillväxt och trygghet Vi vill ha en förutsägbar, modern och rättssäker sjukförsäkring. Vår utgångspunkt är att välfärden bygger på att alla som kan jobba också gör det. Men den som är sjuk och inte kan arbeta ska både ha rätt till snabb rehabilitering tillbaka till arbete, och ekonomisk trygghet det tar. Arbetslivet måste vara så utformat att vi orkar arbeta ett helt arbetsliv. Vi vill ha en sjukförsäkring som bygger på arbetslinjen, ger bra inkomsttrygghet, finansieras solidariskt och där ingen faller mellan stolarna. Vi vill att sjukförsäkringen ska ge ett reellt inkomstskydd så att de allra flesta verkligen får ut av sin inkomst i ersättning vid sjukdom. Därför är en höjning av taket central. vill vi höja taket i sjukpenningen till 10 prisbasbelopp. I ett första steg vill vi höja taket till 8 prisbasbelopp 2012 och till 8,5 prisbasbelopp 2013. Vi vill också att ersättningen ska vara under hela sjukdomsperioden. har vi en situation där människor slås ut från arbetsmarknaden på grund av bristande rehabilitering. Vi vill ha ett inkluderande arbetsliv där även människor med funktionsnedsättningar och kroniska sjukdomar tillåts bidra. Vi har inte råd med den kompetensförlust det innebär när människor hamnar i passiva åtgärder på Arbetsförmedlingen. Regeringen har, trots att experterna varnade för konsekvenserna, genomfört stora förändringar i sjukförsäkringen. Konsekvenserna är förödande för många människor. För att komma till rätta med åtminstone några av de mest akuta problemen vill vi avskaffa stupstocken i sjukförsäkringen. Den som är sjuk och inte kan arbeta ska ha rätt till sjukpenning. Det är arbetsförmågan, inte en administrativ tidsgräns, som ska avgöra om människor ska vara sjukskrivna eller inte. Tidsgränser i sjukförsäkringen bör ge människor rätt till insatser, inte innebära att sjuka personer kastas ut ur försäkringen. Efter initiativ från Socialdemokraterna, och beslutade att arbetsförmågeprövningen vid av rättssäkerhetsskäl ska ändras. I budgetpropositionen återfinns inget sådant förslag. Istället hävdar regeringen att frågan ska utredas. Det är inte acceptabelt att regeringen obstruerar mot beslut, som innebär att arbetsförmågeprövningen ska ändras, inte utredas. För alla de människor som kommer i kläm på grund av den nuvarande regeln brådskar det med en mer rättssäker bedömning. Vi tillför för för förstärkningar av sjukförsäkringen, varav 200 miljoner till rehabilitering. beslutade vid samma tillfälle att de så kallat nollklassade, som råkat extra illa ut med de nya sjukförsäkringsreglerna och i många fall hänvisas till att söka försörjningsstöd trots att de är sjuka, ska få en ersättning i nivå med den de hade innan de utförsäkrades. Även om vi kan ha synpunkter på utformningen av regeringens förslag, noterar vi att de aktuella personerna nu får tillbaka rätt till ersättning inom sjukförsäkringssystemet. Sjukförsäkringen måste reformeras i grunden så att den både bidrar till människors trygghet och främjar tillväxten. Det är ett långsiktigt arbete. Inom ramen för den parlamentariska socialförsäkringsutredningen pågår ett sådant arbete och vi vill aktivt delta i de diskussionerna. Risken för förtida död, , är mer än dubbelt så hög bland personer med enbart grundskoleutbildning än för dem som har eftergymnasial utbildning för både kvinnor och män. Det är stora skillnader i förtida död för samtliga stora dödsorsaker: hjärt- och kärlsjukdomar, cancer, skador, alkoholrelaterad sjuklighet, diabetes och sjukdomar i andningsorganen. Skillnaderna i såväl dödlighet som självskattad hälsa har ökat mellan olika socioekonomiska grupper. har exempelvis medellivslängden inte alls ökat bland kvinnor med endast grundskoleutbildning, som den ökat bland kvinnor med längre utbildning och bland män med såväl kort som längre utbildning. Ett framgångsrikt folkhälsoarbete bygger på ett gemensamt ansvarstagande mellan individen och samhället. Individens möjligheter att göra hälsofrämjande val ska stödjas. Men vi socialdemokrater anser att folkhälsoarbetet och kopplingen till att minska klyftorna i samhället måste tydliggöras. De stora hälsoskillnaderna i är djupt orättvisa och extremt kostsamma för samhället. Människors hälsotillstånd påverkas inte bara av individuella levnadsvanor utan också av samhälleliga faktorer. Det finns stora hälsoskillnader mellan individer och mellan olika delar av landet. Mäns och kvinnors hälsotillstånd och livschanser har ett tydligt socioekonomiskt mönster där rika, välutbildade människor och de som har yrken med hög status har ett markant försprång. Minskade sociala och ekonomiska klyftor är det mest verkningsfulla medlet för en bättre folkhälsa. Det betyder att den ekonomiska politiken ska verka utjämnande som det görs satsningar på arbete, bra utbildning för alla, integration och värnandet av den generella välfärden. På uppdrag av WHO presenterade en rapport, kallad Closing the gap, som studerat fördelningen av den globala hälsan i världen.