ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02N368 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka om Juktans pumpkraftverk kan återuppstå. När vindkraft och andra förnybara kraftkällor byggs ut behöver man kunna lagra energin till en tidpunkt då den gör bäst nytta. Den mest effektiva metoden är pumpkraftverk. Tekniken innebär att elöverskott från till exempel vindkraft används för att pumpa upp vatten till en damm. När energin behövs släpper man på vattnet till turbinerna som omvandlar vattenflödet till el igen. Vattnet samlas sedan upp i en nedliggande damm för att eventuellt pumpas upp igen alternativt släppas ned till ett kraftverk längre ned. När elmarknaden avreglerades omöjliggjordes driften av Juktans pumpkraftverk i , då kraftverket blev olönsamt för genom att skulle tillämpa ordinarie punkttariff för både produktion och konsumtion (pumpning). beslöt då att inte driva Juktan som ett pumpkraftverk längre utan som ett traditionellt kraftverk och överlät vattendomen för (övre magasinet) till ett gruvbolag, som sedermera gick i konkurs. Mycket har dock förändrats . Efterfrågan på reglerkraft har ökat som en följd av vindkraftsexpansionen och skillnaderna i elprisets variation både på dygnsbasis och från olika tider har förändrats väsentligt. Dessa prisskillnader kan motivera användandet av pumpkraft. Uppdelning av den svenska elmarknaden i fyra elområden ökar även det förutsättningarna för införandet av pumpkraft. Detta pumpkraftverk skulle ha varit ett utmärkt reglersystem för bland annat Krafts pågående storsatsning med ca 300 MW vindkraft i Blaikenområdet eller på 2 5004 000 MW. Vitala delar av pumpkraftverket finns bevarade, och regeringen borde nu initiera en dialog med som ägare av kraftstationen om hur driften kan återupptas och hur kan användas som magasin. Regeringen bör i samråd med samebyarna samt med de i området verksamma kraftproducenterna inventera de miljömässiga förutsättningarna för en eventuell uppstart av Juktans pumpkraftverk med bland annat som magasin och då väga renskötselns intressen samt miljöhänsyn gentemot den miljönytta som införandet av pumpkraft kommer att ha då den underlättar övergången från kolkraft till vind- och solenergi.
mot · GZ02N372 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en inventering av småskalig vattenkraft i hela . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att elcertifikat för småskalig vattenkraft bör ta hänsyn till behovet av en fungerande faunapassage. Rätt använd kan småskalig vattenkraft vara ett välkommet tillskott till den koldioxidfria elproduktionen i vårt land. Hur stor detta tillskott skulle kunna vara råder det delade meningar om. Det vore därför bra om en inventering genomfördes över hela så att en samlad bedömning kan göras. För att den småskaliga vattenkraften ska betraktas som miljövänlig krävs det i så fall att de som producerar elen och får ta del av elcertifikaten tar sitt ansvar för miljön. Produktionsökningar i befintliga kraftverk borde därför vara berättigade till elcertifikat om projekten inte har någon negativ påverkan på miljön. Det kan t ex handla om att en fungerande faunapassage, alltså en konstgjord åfåra där fisk och andra djur och organismer kan passera både upp och ned förbi kraftverket, anläggs vid de certifikatberättigade kraftverken. På det sättet kan vi också nå målen för EU:s vattendirektiv och uppnå de viktiga miljömålen Levande sjöar och vattendrag och Ett rikt växt- och djurliv.
mot · GZ02N373 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en satsning på explosivämnesteknik. och hans industriella gärning som uppfinnare och entreprenör förde fram som en ledande nation när det gäller explosivämnesteknik. Dessutom bidrog han till att skapade sig ett internationellt varumärke inom området. Spåren efter Nobels verksamhet syns särskilt väl i , med tyngdpunkten runt , där verksamhet med koppling till sprängämnen lever vidare. Ett annat exempel är Vingåkersverken i , där krigsmateriel destrueras. är användandet av explosivämnen ett nödvändigt inslag i uppbyggnaden av det civila samhället. Explosivämnenas kraftfulla och utvecklade användningsområden möjliggör ett effektivt och kontrollerat arbete i gruvor och stenbrott, vid väg- och fastighetsbyggen och vid exploatering och utvinning av olja. Explosiva ämnen finns även inom så vitt skilda områden som försvarsmateriel, läkemedel, krockkuddar i bilen och bränsle till rymdraketer. Produktionen av explosivämnen har en drygt 1 000-årig historia. Den långa erfarenheten har lärt oss vikten av en specialiserad yrkeskunskap för att undvika olyckor som annars kan få stora och allvarliga konsekvenser. har varit världsledande inom området. Tyvärr riskerar tätpositionen att gå förlorad i och med att yrkeskåren inte förnyas genom kvalificerad utbildning och i och med att den svenska forskningen är mycket knapphändig. Nedgången sammanföll med att föll, kollapsade och Internet öppnade dörren till en ny värld med nya hot och möjligheter. I ljuset av nya säkerhetspolitiska förhållanden förändrades även den svenska försvarsorganisationen. Det bör dock betonas att sprängämnestekniken har många fler användningsområden i det civila samhället. Anläggning av vägar och järnvägar, gruvdrift, vattenutvinning, olika säkerhetsutrustningar med mera är exempel där tekniken kan användas och utvecklas. För att ta vara på det kunnande som finns och för att utveckla näringen i anda krävs det en samlad satsning. En vision för den svenska explosivsektorn skulle innehålla hur kompetensen kan behållas och utvecklas med som centrum genom yrkes- och specialistutbildning, högskoleutbildning och forskning samt hur befintligt näringsliv kan samverka med de innovationer och företagsidéer som kan tas fram tillsammans genom kreativa människor, forskning och utveckling. Behoven av spetskompetens inom området är stora. Det handlar bland annat om att på ett miljöriktigt sätt ta hand om de enorma mängder militärmateriel som är obrukbara eller föråldrade runt om i världen. Arvet efter är långt större än att det ska inskränka sig till ett antal pris som utdelas i samband med Nobels dödsdag. Nobels namn marknadsför fortfarande genom de uppfinningar som han lade grunden för. Det finns fortfarande goda möjligheter att utveckla explosivsektorn i och låta återta en tätposition. För detta krävs dock en samlad satsning på en vision för den svenska explosivsektorns framtid.
mot · GZ02N374 · 2011-10-03 00:00:00 — Regelkrångel för restaurang- och turismföretag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelförenklingar för restaurang- och turismföretag. Turism- och besöksnäringen är en mycket betydelsefull del av näringslivet, och av växande betydelse för hela välstånd. Det har gjorts flertalet insatser för att stärka svensk turism, men det behövs ytterligare insatser som underlättar för framförallt nya och små företag. Både nya och gamla entreprenörer måste känna att samhällsfunktionerna och myndigheter hjälper till för att alla ansökningar och pappershantering ska gå så smärtfritt som möjligt. Så är det tyvärr inte alltid . är administration och pappershantering en väsentlig del av turismföretagares vardag. Ofta rör det sig om en djungel av snåriga bestämmelser och ansökningar som ska skickas till tiotalet myndigheter, framförallt vad gäller mat och utskänkning av alkohol. Dessa ansökningsprocesser kan vara krångliga att hantera och förstå och medför dessutom en ansenlig kostnad för företagen. När företagaren lämnat in uppgifter till en myndighet behöver denne dessutom ofta lämna in i stort sett samma uppgifter till nästa myndighet. Det är bara ett exempel på onödig byråkrati som försvårar för många företagare inom branschen. Regelförenklingsarbetet måste fortsätta så att fler vågar och kan bli företagare. Ett exempel på förenklingar är att etablera ett gemensamt webbsystem för uppgiftsinhämtning, där alla myndigheter kan hämta relevanta uppgifter. Här skulle man kunna använda sig av olika sekretessgrader för att upprätthålla gällande bestämmelser. Dessutom kan man också samordna kontrollfunktioner så att dessa sker på ett effektivt och samordnat sätt utan att skada den dagliga driften av verksamheten. Som näring har turismen utan tvekan en stor potential att expandera och bli än mer betydelsefull för ekonomin. För att uppnå detta måste vi nu fortsätta arbetet med att göra det lönsammare och enklare att starta och driva företag i vårt land. Därför bör möjligheten till att prioritera restaurang- och turismföretagen i det pågående regelförenklingsarbetet ses över.
mot · GZ02N376 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fjärrvärme i konkurrens. Fjärrvärme är monopolisternas marknad, dvs. det är den leverantör som äger nätet som ensam levererar värme till kunderna. Små steg har tagits för att öka mångfalden, t.ex. att industrier kan leverera överskottsvärme till fjärrvärmeleverantörer. Men för kunden spelar detta egentligen ingen roll då det inte finns någon annan faktisk leverantör att välja på. har också pekat ut fjärrvärmen som ett område med dålig konkurrens, och det är helt uppenbart att något måste göras. Kundernas förtroende för fjärrvärme minskar bl.a. för att de lokala fjärrvärmebolagen utnyttjar sin monopolställning t.ex. när det gäller prissättningen. Frågan om tredjepartstillträde har diskuterats länge, vilket innebär att flera olika leverantörer kan leverera fjärrvärme i näten. För kunden handlar detta om mångfald och valfrihet. Regeringen har också tillsatt en utredning, den s.k. , som haft till uppdrag att närmare analysera förutsättningarna för att införa ett lagstadgat tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten. Utredningen har redovisats i betänkandet Fjärrvärme i konkurrens (SOU 2011:44) där det finns konkreta förslag för fjärvärme i konkurrens. Det är viktigt att de förslag som redovisas i utredningen nu tas om hand och blir verklighet så att vi även får konkurrens inom fjärrvärmeområdet. Dock bör man se över förslagen i utredningen om regleringen av distributionsnäten. Denna reglering får inte gå för långt utan den lokala nätägaren måste kunna utforma villkoren för att få bästa möjliga attraktionskraft för fjärrvärmen likaså hur reserveffekten ska lösas. Jag anser att regeringen bör se till att ta bort monopolet inom fjärrvärmen och istället införa fjärrvärme i konkurrens.
mot · GZ02N377 · 2011-10-05 00:00:00 — Regionaliserad skatt på energiproduktion tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur skatten på energiproduktion bäst regionaliseras. av vattenkraftsproduktion sker i de sju skogslänen. Vattenkraften produceras lokalt men är en av de viktigaste källorna till hela gemensamma välstånd. strömmar rikedomarna från vattenkraften till för att sedan i mindre del komma tillbaka i form av skatteutjämning eller regionalpolitiskt stöd. Detta ger det falska intrycket att vattenkraftskommunerna är bidragsmottagare när de i själva verket är stora bidragsgivare till den gemensamma välfärden. Detta gäller vattenkraft, men gäller även annan energiproduktion så som den nu kraftigt växande vindkraften. Att regionalisera skatterna på energiproduktion vore ett sätt att tydliggöra var i landet stora delar av vårt välstånd produceras och skulle kunna bidra till att hela landet får än större utvecklingskraft.
mot · GZ02N378 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över turistföretagens villkor. Turistnäringen sysselsätter omkring 160 000 årsanställda och har ett exportvärde, mätt som utländska besökares konsumtion i , som uppgår till . Med en omsättning på är turistnäringen en av våra basnäringar. Även om turismen i har ökat konsumerar svenska turister mer i utlandet än vad våra utländska besökare konsumerar i . Och har fortfarande en lägre andel utländska besökare än våra grannländer, som avsätter avsevärt mer resurser och investerar mer långsiktigt för att attrahera utländska besökare. Svenska staten satsar runt per invånare på marknadsföring, vilket är en bråkdel av vad många andra länder i gör. I övriga satsas per invånare. För att underlätta att fler turister gästar oss, vilket leder till fler arbetstillfällen och ökade inkomster, är det därför önskvärt att det sker en ökning av marknadsföringen av turism. Då kan den svenska turistnäringen utvecklas och bli en än mer betydande näringsgren, ur vilken kommuner och regioner kan hämta skatteintäkter och arbetstillfällen. Regeringens ambitioner inom turismsektorn vittnar om en god kunskap om turismens samhällsekonomiska fördelar, och med bland annat Matlandet sänder vi signaler om vårt lands många förtjänster som turistland. Men turisminsatserna görs inte bara på nationell nivå. Det lokala arbetet i kommuner och kommunalförbund tillsammans med regionerna är avgörande för hur bilden av som ett homogent turismland faller ut i verkligheten. I är huvuddelen av turisterna intresserade av kultur, kulturgeografi och historia. Rika skatter av lämningar från forntid till nutid underhålls och lyfts fram i ljuset av kulturpolitiken och får i många avseenden sin finansiering via kulturpolitiskt fördelade bidrag. Att står som huvudansvarig för turismen är bra men bör få ökat inflytande i frågorna. Först när kulturen kan ingå i ett tillväxtperspektiv ges rätt förutsättningar för blivande turismföretagare att utveckla sina verksamheter. För att lyckas krävs en sammanhållen organisation med en samlad bild över de lokala och regionala turismsatsningarna. En nationell turismplan, nedbruten länsvis, behövs. En bättre koordinering av turismsatsningar med ett bredare perspektiv från både närings- och kulturpolitiken skulle vara önskvärt. Turistnäringen är på frammarsch i , men den har potential att växa ännu mer. Vi behöver fler turistföretag och fler jobb. Det är avgörande att turistattraktioner som , , , kulturhistoriska platser i samt jakt och landsbygdsturism kan utvecklas ytterligare. För att uppnå detta måste vi nu fortsätta arbetet med att göra det lönsammare och enklare att starta och driva företag i vårt land. Turistföretagen är ofta växande småföretag, men finansieringsproblem och villkor för trygghet bromsar människor som vill satsa på sina företagsidéer och detta måste bli bättre. Det behövs därför en översyn av hur vår konkurrenskraft inom turistnäringen står sig jämfört med övriga länder i , med syfte att föreslå hur dessa hinder ska undanröjas. i (C)
mot · GZ02N379 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritera stöd till lanthandeln som en viktig förutsättning för service på landsbygden. Regeringsförklaringen har ett tydligt tillväxtperspektiv på flera olika sätt. Det handlar om att stärka förutsättningar för människor att vara företagsamma och leva ett gott liv i hela . Utdrag ur regeringsförklaringen : Regeringen ska också göra flera insatser som syftar till att förbättra förutsättningarna för att driva företag, arbeta och bo i lands- och glesbygd. Det görs bland annat satsningar på bredband, gruvnäring, turism, förnybar energi och förädling av skogens resurser. Utdrag ur regeringsförklaringen : Genom att stärka den lokala och regionala konkurrenskraften och skapa bättre förutsättningar för investeringar och innovationer kan tillväxtpotentialen i hela landet stärkas. Tillgång till samhällsservice och väl fungerande kommunikationer över hela landet är viktigt. Regeringen kommer att utarbeta en nationell strategi för att stärka utvecklingskraften på landsbygden. För att stärka möjligheten att bo och driva företag på landsbygden är infrastruktur av olika slag mycket viktig. Kommunikationer är centrala men också att det finns en väl utbyggd samhällsservice. Lanthandeln har en central roll i serviceutbudet. Att kunder kan utföra olika ärenden i lanthandeln och få tillgång till apoteksutbud, Systembolagsutbud, och , är viktigt för god service på landsbygden. Många lanthandlar har redan lagts ned, det är mycket angeläget att göra det möjligt för dem som finns kvar att utvecklas och för nya att startas. i (C)
mot · GZ02N380 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheterna att skapa en resursbank med företagsfaddrar. Jag har som riksdagsledamot träffat fantastiska företagare som på egna initiativ tagit på sig rollen att vara faddrar för nystartade företag. Ett av dessa exempel är en frisör utanför , som tagit sig an en duktig frisörutbildad invandrarkvinna och introducerat henne i den egna salongen och kundkretsen. kör de verksamheterna parallellt fram till den äldre företagarens pensionsavgång, med syfte att den nya företagaren ska överta hela rörelsen. Även fastigheten som salongen ligger i har överlåtits till den nya frisören och hennes familj. Det är en lovvärd insats för att etablera en ny företagare och dessutom invandrare på den svenska arbetsmarknaden. Ett annat nära exempel är hämtat ur min egen familj, där två av mina barn startat företag och där pappa, som är erfaren företagare, är en oersättlig resurs. Jag har själv i min ungdom startat ett handelsbolag och ser helt klart vilken betydelse det är att ha ett bollplank och någon som kan ge råd och bedöma affärsplaner och ekonomiska kalkyler. Jag har också sett andra ungdomar som gjort tappra försök till att starta eget, men som saknat denna nära relation med en erfaren företagare som stöd. Varför är det då så viktigt att politiken och det omgivande samhället hjälper till att förenkla för människor i att starta företag? Jo, svaret är ju naturligtvis att någon måste fixa jobben. Det har inte skapats några riktigt stora företag i . Och av alla företag i har färre än 50 anställda. har de minsta företagen skapat nio av tio nya jobb. Av befolkning är företagare. För åldersgruppen är andelen . EU-snittet för andelen företagare av befolkningen är . Som framgår av siffrorna ligger riktigt risigt till och det behövs en generationsväxling av riktigt stora mått. I en del fall kan det handla om att generationsväxla i befintliga företag, men för att klara kommande sysselsättningsbehov måste det skapas många nya företag. Ett av de riktigt lyckade projekten för att skapa entreprenörskunskaper och företagare är den verksamhet som många gymnasieelever kommer i kontakt med. Av dem som har haft möjlighet att driva UF-företag (Ung Företagsamhet) under sin gymnasietid är det som driver företag och sysselsätter tre till fyra personer. Deltagandet i UF ökar , och i denna verksamhet är eleverna knutna till ett fadderföretag. Jag skulle därför starkt önska att regeringen ser över möjligheten att skapa en resursbank med företagsfaddrar som kan erbjuda sitt stöd till nya företagare och personer som funderar på att starta eget.
mot · GZ02N382 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över finansieringen av groddföretag. Det finns ett problem vad gäller små företag, groddföretag, och deras finansiering av och vid expansion. Det svenska näringslivet består av lite mer än 900 000 företag. Av dessa är små företag som har mellan 0 och 49 anställda. Efter uppstartsfasen saknar många groddföretag en god balansräkning, vilket resulterar i att de antingen faller eller säljs utomlands eftersom våra banker har en mycket restriktiv inställning till groddföretagen. Bankerna tar små risker i sin kreditgivning av groddföretag oavsett produktens marknadspotential. Groddföretagen kan få lån på hos utan säkerhet. Man borde göra en översyn av beloppet för att se vad ett lån på skulle kunna betyda för utvecklingen av svenska groddföretag. Översynen bör även omfatta möjligheterna till garanti från staten för att täcka det glapp som uppstår vad gäller finansiering av groddföretag. Vill vi att ska bli förknippat med ett gott klimat för entreprenör-skap och innovation måste vi se till att underlätta finansieringen för uppstart och expansion av våra företag. Per Åsling (C)
mot · GZ02N383 · 2011-10-04 00:00:00 — Nationellt stöd till besöksnäringen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationellt stöd till turistnäringen. Turist- och besöksnäringen har ökat kraftigt och är nu en av viktigaste näringar. Den totala turistkonsumtionen omsatte 2010 och står för av BNP. Näringen har ökat med och sysselsätter drygt 160 000 personer. var enligt turismens exportvärde större än värdet av järn- och stålexporten och mer än dubbelt så stort som värdet av den svenska personbilsexporten. Målen i den nationella strategi för besöksnäringen som utarbetats av branschorganisationen pekar på en fortsatt stark tillväxt även . Besöksnäringen har en stark potential och skulle kunna växa ytterligare om regeringen ökade insatserna för att förbättra näringens villkor och förutsättningar. För landsbygden har näringen särskilt stor betydelse, inte minst i landets norra delar. Möjligheterna till fiske, jakt, skidåkning och andra typer av fritidsaktiviteter och naturupplevelser året om har en stark utvecklingspotential. Därutöver finns det gott om kulturupplevelser, tillgång till ren och lokalt tillverkad mat, för att ta ytterligare ett par exempel. Turismen spelar också en viktig roll för landets glest bebodda delar som jobbskapare och tillväxtmotor. Bara och har över 8 miljoner övernattningar , vilket skapar tusentals arbetstillfällen. I de två nordliga länen och ökar antalet gästnätter och är nu uppe i drygt 3,5 miljoner. Med genomtänkta aktiviteter kan konkurrenskraften ökas och därigenom kan turistbranschen öka hållbarheten och sysselsättningen, stärka hela länets ekonomi samt förbättra serviceutbudet och miljötänkandet. Turistnäringens möjligheter att skapa tillväxt och arbete är beroende av riktade insatser som bygger på behovet av nya lösningar för att möta en hårdare konkurrens inom besöksnäringen och hårdare krav på produkter och tjänster. Utmaningen ligger i att ta vara på den positiva trenden och fortsätta att utveckla näringen. För att detta ska vara möjligt krävs det ett långsiktigt aktivt engagemang från statens och regeringens sida. Det är särskilt viktigt att näringen får rätt stöd, att infrastrukturen och tillgängligheten förbättras och att det ges tillräckliga resurser till marknadsföring. Staten bör stödja arbetet med att förverkliga målen i den nationella strategin för besöksnäringen som näringen via Svensk Turism utarbetat. Stödet till den internationella marknadsföringen via Visit behöver ses över. Staten bör via Arbetsförmedlingen tydligt stödja den fortsatta utvecklingen av det bildade branschrådet för besöksnäringen, med inriktning mot arbetsmarknads-, kompetens- och matchningsfrågor. Den s k turistmomsen behöver ses över. Skillnaderna i momsnivåer skapar en osund konkurrens. Det nationella stödet till förbättrad tillgänglighet behöver också ses över, genom utbyggnad av infrastrukturen avseende vägar, flyg och tåg. Fungerande kommunikationer är avgörande för att besökarna ska kunna ta sig fram till besöksmålen. i (S)