mot · GZ02MJ332 · 2011-09-19 00:00:00 — En långsiktigt hållbar skogspolitik 6Kriterier för frivilliga avsättningar4 8En översyn av skogsvårdslagen5 10Ökade anslag för avverkningskontroller6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kriterier för frivilliga avsättningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en naturvårdsavgift. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reglera skogsavverkningar i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa sanktioner mot överträdelse av skogsvårdslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kalhyggesfritt skogsbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell biobränslestrategi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om landskapsplanering i samarbete med markägarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statligt ägd skog.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler nödvändiga åtgärder i skogsbruket. 1 Yrkande 8 hänvisat till NU. Cirka två tredjedelar av består av skog. På av denna mark bedrivs skogsbruk. Skogen är en mycket viktig resurs som förser och har försett oss med stora rikedomar. Skogen kommer även att ha en viktig funktion då den bl.a. kan fungera som kolsänka för att motverka klimatförändringar. För att dessa tjänster ska säkerställas krävs dock en grön och hållbar omställning av skogsbruket, dvs. att skogsbrukets intensitet och omfattning i landskapet ligger på en långsiktigt hållbar nivå. Den borgerliga regeringen framhäver att man har flerdubblat skyddet av naturskog vid makten. Däremot räcker dagens anslag till skydd av skog bara till drygt hälften så mycket skydd jämfört med . Detta har flera orsaker. Dels har markpriserna ökat och har regeringen slopat toleransavdraget, vilket ökar kostnaden för reservatsbildning med . har ersättningen till markägare för skydd av mark höjts och är nu högre än marknadsvärdet. Även det faktum att naturvårdsavtalen har blivit kortare ökar kostnaden p.g.a. dyrare administration. Faktum är att vi i ligger mycket dåligt till när det gäller skogsskydd. I är av skogsarealen skyddad. ligger på plats 43 i världen. Det behövs ett nytt delmål för skydd av skog. I det tidigare delmålet för att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar (gällde perioden 19992010) ingick att totalt skulle ges ett formellt skydd. av dessa skulle utgöras av reservat, av naturvårdsavtal och 30 000 av biotopskyddsområden. Ytterligare skulle avsättas frivilligt av markägarna själva. Dessa avsättningar är långt ifrån tillräckliga. uppskattade att mellan av all produktiv skogsmark behövde skydd. Sannolikt är denna siffra inaktuell och större arealer än så kommer att behöva skyddas för att känsliga arter ska kunna säkras. underskattning beror även på att man räknade med att alla skogar som man skyddar är av god kvalitet. Tyvärr finns så mycket bra skog i . Ytterligare en parameter i sammanhanget är att de frivilliga avsättningarna antogs vara rätt avsättningar, dvs. är enbart av de frivilliga avsättningarna nyckelbiotoper. Dessutom har vi i genom avtalet i om biologisk mångfald förbundit oss att skydda av vår landareal. Dessa ska vara av ekologiskt representativa miljöer, dvs. i områden med höga värden av biologisk mångfald. Det finns alltså ett stort behov av att avsätta större skogsarealer med höga natur- och rekreationsvärden. För detta krävs högre anslag. Dagens anslag till skogsskydd under 20112020 måste höjas till den nivå som krävs för att långsiktigt bevara den biologiska mångfalden i skogen. avsätter därför ökade medel i sitt budgetalternativ. Se vidare i våra särskilda motioner för utgiftsområde 20 (mot. 2011/12:MJ408) och utgiftsområde 23 (mot. 2011/12:MJ410). 6Kriterier för frivilliga avsättningar är de frivilliga avsättningarna inte alltid de områden som har höga naturvärden. Därför bör kriterier införas som säkerställer naturvården på de frivilliga avsättningarna. Dessa kriterier måste uppfyllas för att kunna räknas in i det nationella målet för skogsskydd. finns det inte någon som helst kontroll vare sig av kvalitet eller långsiktighet och inte heller någon sammanställning eller förteckning över vilka områden som är skyddade. Ännu ett problem med de frivilliga avsättningarna är att arealen kan flyttas omkring i landskapet. Detta betyder att markägaren har möjlighet att flytta de frivilligt avsatta arealerna från t.ex. skyddsvärd skog till ungskog och därmed avverka gammelskog. Det bör därför ingå i arbetsuppgift att granska de frivilliga avsättningarna och säkerställa att de verkligen är de naturvärdefulla skogarna som avsätts. Alla frivilliga avsättningar bör göras om till naturvårdsavtal utan kompensation då de är den del av markägarens bidrag till samhället för att kunna uppnå ekologiskt långsiktigt levande skogslandskap. All naturskog utöver dessa som ägs av markägare bör staten köpa in och skydda för att säkerställa att inga gammelskogar med höga naturvärden försvinner. Vad som ovan anförs om frivilliga avsättningar bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi vill införa en naturvårdsavgift för avverkning av skog. Avgiften bör kopplas till virkesuttag och kommer således att vara proportionell mot den årliga avverkningen i och direkt kopplad till den miljöbelastning på naturmiljön som skogsbruk utgör. Intäkterna från naturvårdsavgiften bör öronmärkas för formellt skogsskydd, markinlösen och intrångsersättningar. Rätt utformad kan naturvårdsavgiften bli ett av de kraftfullaste verktygen för att skydda skog och överlag bedriva ett bättre miljöarbete inom skogen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 8En översyn av skogsvårdslagen Produktionsmålet och miljömålet är enligt skogsvårdslagen jämställda. Däremot är det enbart produktionsmålet som har prioriterats. ökade avverkningsvolymen i det svenska skogsbruket . Volymtillväxten 1990 ökade . Skogsavverkningar bör, som all annan miljöfarlig verksamhet, hanteras under . utgör det storskaliga skogsbruket en av de mest miljöskadliga verksamheterna. Ändå är det friskrivet från miljökonsekvensbeskrivning och miljöprövning. I ett inslag i radioprogrammet () uppdagades stora brister i miljöhänsyn i det svenska skogsbruket. Skogsföretagen i , där Skog är mest verksamt, har visat sig vara sämst i landet på att ta hänsyn till miljön vid avverkningar, enligt inventeringar. av de granskade avverkningarna når inte lagens krav. anser därför att skogsavverkningar bör regleras i . Vad som ovan anförs om att reglera skogsavverkningar i bör som sin mening ge regeringen till känna. Under den borgerliga regeringen har skogsvårdslagen förändrats till att övervägande fokusera på produktionshöjande åtgärder såsom intensivodlingar, ökad gödsling, mer främmande trädslag, dikning och ökad stubbrytning. Dessa skogsbruksmetoder är mycket negativa för miljön då de bl.a. reducerar den biologiska mångfalden, ökar utsläppen av växthusgaser och ökar övergödningen. har fall på fall upptäckts där skogsvårdslagen inte efterföljts och där man har genomfört slutavverkningar med bristande naturhänsyn och körskador samt avverkat nyckelbiotoper. Det är ett stort problem att det inte finns några påföljder vid lagöverträdelser i detta fall. Vi vill därför införa sanktioner mot överträdelse av skogsvårdslagen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det finns ett starkt behov av andra brukningsformer, inte minst i tätortsnära områden. Då gammal skog i sig själv motverkar klimatförändringar genom inbindning av koldioxid bör ett kalhyggesfritt skogsbruk förordas på en större areal av den svenska skogen. Ett mål för kalhyggesfritt skogsbruk bör därför anges i miljömålssystemet, och myndigheterna bör ta fram lämpliga områden. En ökad satsning på forskning och rådgivning om områden är mycket angeläget. Översiktsplansystemet bör också användas, och en eventuell styrning genom lagstiftning bör utredas vidare. Vad som ovan anförs om kalhyggesfritt skogsbruk bör som sin mening ge regeringen till känna. 10Ökade anslag för avverkningskontroller fungerar inte kontrollerna av avverkningsanmälningarna. Det är enbart av anmälningarna som kontrolleras. behöver således ytterligare resurser för kontroller. avsätter därför ökade medel i sitt budgetalternativ. Se vidare i vår särskilda motion för utgiftsområde 20 (mot. 2011/12:MJ408). Biobränsle från skogen kommer att bli en allt viktigare resurs framöver. finns det en risk att allt för stora uttag kommer att äventyra skogens biologiska mångfald. Biobränsleuttag bör inte öka uttaget av biomassa från skogarna utan ska konkurrera med övriga sortiment. Att ta ut kvistar och bryta stubbar utarmar och urlakar marken samt ger skador på växtlighet och fornminnen. Uttag bör därför klassas som tillståndspliktigt intensivskogsbruk och miljöprövas. Vi vill även ta fram en nationell biobränslestrategi som inte äventyrar den biologiska mångfalden. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det finns ett mycket starkt samband mellan antalet arter och yta. Ju mer yta som försvinner, desto större förlust av arter. Även ytan omkring arters habitat spelar stor roll. av de växter och djur som lever i gammelskogar har betydligt större behov av landskap för att inte bli utrotade. tas ingen hänsyn till närliggande marker vid avverkning, vilket är förödande. Vi anser därför att myndigheter bör få resurser och få i uppdrag att börja landskapsplanera i samverkan med markägarna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. vill se till att staten bedriver ett aktivt förvaltarskap över sina skogsområden. Det statliga ägandet av skogsområden bör samlas i ett bolag. Det nya skogsbolaget bör inte ha avkastning som främsta mål, utan en hållbar användning av skogens resurser. Dagens vinstkrav gör det ytterst svårt för statliga skogsbolag och förvaltare att avstå från produktiva skogar till andra intressen. Parallellt med det bör bolaget åläggas att avsätta större arealer till skyddade naturområden. Staten bör även fortsättningsvis stå för ersättningsmark vid skydd av värdefull natur även ovan odlingsgränsen, och då i samråd med rennäringen. Vad som ovan anförs om statligt ägd skog bör som sin mening ge regeringen till känna. Generella krav på försiktighetsåtgärder bör utredas vad gäller körskador och markberedning med tanke på negativa effekter på vattendrag av bl.a. kvicksilver. Ett sätt är att lagstadga om bredd och omfattning av kantzoner mot vatten och våtmarker. sker oacceptabelt stora skador på kulturmiljön. Vi anser därför att miljösanktionsavgifter i samband med sådana skador bör utredas. Uppdrag bör ges till ansvariga myndigheter att förbättra hänsyn och utveckla alternativa skötselmetoder. En nationell nyckelbiotopsinventering bör införas. En skog som inte är registrerad som nyckelbiotop klassas inte som nyckelbiotop, även om det rör en gammal urskog av högsta klass. Stora arealer urskogar och andra skogar med mycket höga naturvärden är inte klassade som nyckelbiotoper, trots att de mer än väl uppfyller kriterierna för en nyckelbiotop. För att miljöcertifieringen av svenskt skogsbruk ska fungera måste de skogar som håller naturvärden av nyckelbitopsklass identifieras och officiellt registreras som nyckelbiotoper. Många certifierade skogsbolag, även statliga, underlåter att klassa skogar med mycket höga naturvärden som nyckelbiotoper. bör därför ges i uppdrag att systematiskt kartlägga och registrera nyckelbiotoper även på bolagsmark och för andra större skogsägare och skogsförvaltningar. Vad som ovan anförs om fler nödvändiga åtgärder i skogsbruket bör som sin mening ge regeringen till känna.