mot · GZ02N389 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det sociala företagandet har stora möjligheter att bli ett komplement till andra arbetsmarknadspolitiska insatser.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för en ökad samverkan mellan den offentliga sektorn och de sociala företagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att sociala företag ges samma tillgång till företagsrådgivning och kompetensutveckling som andra småföretag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att lagen om offentlig upphandling inte tillämpas för socialt företagande.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att ett samarbetsorgan skapas som består dels av representanter för de berörda politikområdena, dels av representanter för de sociala företagen och de berörda intresseorganisationerna. 1 Yrkande 1 hänvisat till AU. 2 Yrkande 4 hänvisat till FiU. Allt fler vill starta eget företag tillsammans, i bolagsform eller i en ekonomisk förening. Lockelsen och värdet ligger i det gemensamma ägandet och det jämlika inflytandet över verksamheten. Den kooperativa idén har sprungit ur just detta: det gemensamma behovet av att lösa och tillgodose ekonomiska problem. Det kooperativa företaget bygger på öppenhet, demokrati och aktivt deltagande från medlemmarna som tillsammans äger företaget. Både inflytande och ansvar fördelas lika mellan kooperativets medlemmar, och alla medlemmar har lika rösträtt. finns kooperativa företag inom alla branscher. Den här motionen behandlar främjande av sociala företag på arbetsmarknaden, vilka ofta drivs i kooperativ form. Cirka två tredjedelar av de drygt 200 sociala företagen i drivs i kooperativ form. Begreppen social ekonomi och socialt företagande börjar etableras i . Men för många är det fortfarande relativt okända och outvecklade begrepp. Det handlar om verksamheter i olika former: kooperativ, stiftelser, samfälligheter, ideella föreningar och aktiebolag som har det gemensamt att de skapar både privat och samhälleligt mervärde. Sektorn själv försöker nu etablera begreppet idéburet företagande för alla dessa olika former att bedriva verksamheter på. Medlemsnytta och samhällsnytta är viktigare än vinstmaximering inom den sociala ekonomins företag. Ett socialt företag finns för att möta ett behov både hos dem som arbetar och hos dem som köper tjänsten eller produkten. Det sociala företaget har kunder som vilket annat företag som helst. är det en plattform där individen kan växa och kanske gå vidare i livet till studier eller annat arbete. Att ha makt över sin egen arbetssituation och att arbeta till av den arbetsförmåga man har det mår man bra av. Att driva ett socialt företag innebär att man gemensamt beslutar om den produktion eller de tjänster man ska erbjuda och hur kooperativet ska utvecklas. Antalet sociala företag som drivs av människor som ställts utanför den reguljära arbetsmarknaden blir allt fler. Dessa företag möter behoven av arbete framför allt hos personer som har en historia med psykisk ohälsa, missbruk och kriminalitet. Även handikappförbunden arbetar aktivt med sociala företag som ett sätt att förbättra möjligheterna för funktionshindrade att få ett jobb. Det sociala företaget har blivit en nytändning för många och samhällsnyttan är stor, inte minst ekonomiskt. Det sociala företagandet breddar arbetskraftsutbudet så att även människor med funktionsnedsättning får en chans att vara den resurs i samhället som de verkligen är. En socialt hållbar utveckling stimuleras och det uppstår en win-win-situation, där både individen och samhället i stort är vinnare. Det sociala företagandet skulle kunna bli ett komplement till andra arbetsmarknadspolitiska insatser och få spela en större roll inom såväl välfärds- som arbetsmarknadspolitiken. Politiken för den sociala ekonomin i är en förebild skulle kunna göra det som t.ex. , och flera andra EU-länder redan har gjort, nämligen underlätta för den sociala ekonomins mångfald av företag. Detta kan ske genom att man stimulerar ökad samverkan mellan offentlig sektor och de nya sociala företagen. Ett annat sätt är att uppmuntra och underlätta för det privata näringslivet att bli mentorer för de sociala företagen. Det sociala företagandet bör ges samma tillgång till företagsrådgivning och kompetensutveckling som andra småföretag. finns som ska stötta alla företagare med rådgivning, kontaktförmedling och olika utvecklingsprogram. kan också ge mindre krediter till nya och små företag. Tyvärr råder det ofta brist på kunskap om de sociala företagen, vilka de är och vilka behov och förutsättningar de har, inom . I förlängningen blir bristen på kunskap om den här typen av företagande ett hinder för människor som ser social företagsamhet som en möjlighet att utvecklas och fullt ut delta i samhället. Coompanion är ett nätverk av företagsrådgivare för kooperativa företag och stöttar bl.a. med affärsrådgivning, utbildning och projektutveckling. Deras ekonomiska resurser är dock mycket begränsade. De sociala arbetskooperativens intresseorganisation (Skoopi) är en annan främjande organisation som aktivt arbetar med att utveckla sociala arbetskooperativ och kompetensutveckla befintliga. Skoopi har inget stöd från samhället för att bedriva sin verksamhet utan får hanka sig fram på projektbidrag från Allmänna arvsfonden. Behovet av finansiering och stöd Många som driver sociala kooperativ har svårigheter att få banklån eller annan finansiering. Ofta beror det på bristande information och kunskap hos kreditinstituten. och banker som kan ge de sociala företagen tillgång till riskkapital och krediter bör därför stöttas med generell information om villkoren för dessa företag. Regeringen bör ta initiativ till en dialog mellan de idéburna företagen och öka förståelsen för dessa företag. finns det drygt 200 sociala företag i . De har ofta vuxit fram med stöd av intresseorganisationer, kommuner och eldsjälars engagemang. Under den senaste programperioden har Europeiska socialfondens program Växtkraft Mål 3, Equal och en del program inom haft en stor betydelse för framväxten av nya sociala företag. Denna möjlighet till stöd bör finnas kvar. som befinner sig i sin linda ska kunna erhålla ett bidrag för att genomföra förstudier i syfte att etablera sig. Stödet kan liknas vid det innovationsstöd för förstudier och produktutveckling som finns för nya teknikorienterade företag. Men i det här fallet handlar det om sociala innovationer. Bidraget bör även i fortsättningen hanteras av en mellanhandsorganisation enligt den modell som visat sig fungera mycket väl inom ramen för Växtkraft Mål 3. Den har varit en brygga mellan de sociala företagens projektanordnare och beslutande myndigheter. EU-stödet är strategiskt viktigt för många sociala företag. Svenska har pekat på att nya metoder och samverkan med ideella föreningar skapat nya arbetstillfällen. Erfarenheterna från nuvarande Växtkraft Mål 3, det lokala projektstödet och Equal måste tas tillvara i den ordinarie närings- och arbetsmarknadspolitiken. Forskning om sociala företag har de sociala företagens olika verksamheter vuxit i sådan omfattning att ingen längre har överblick över utvecklingen. Ny forskning behöver utvecklas kring socialt entreprenörskap, företagsledning, arbetsorganisation och styrelseformer i verksamheter som kombinerar empowerment, delaktighet och ansvarstagande i företaget med långsiktigt affärstänkande. Statistik kring hur många företag som startats, hur många människor som berörts och fått arbete osv. Regeringen bör tillse att delar av de forskningsmedel som riktas mot det civila samhället, avsätts för forskning om socialt företagande. Sociala kooperativ som arbetsplats för trygghetsanställningar De sociala företagen kan också vara en plats för människor i behov av utvecklings- eller trygghetsanställningar, ett alternativ till verksamhet t.ex. Här erbjuds delaktighet i högre grad än på andra arbetsplatser, vilket främjar personlig utveckling och rehabilitering genom att man i sin egen takt får ta sig an sina arbetsuppgifter. I den pågående översynen av , lagen om offentlig upphandling, är det av stor vikt att möjligheterna att ta sociala hänsyn vid upphandling tydliggörs ytterligare. Det är viktigt att försäkra sig om att lagen om offentlig upphandling inte tolkas på ett för små kooperativa företag ogynnsamt sätt och att okunskap om socialt företagande inte utgör ett hinder för deras möjligheter. Vår grundinställning är dock att inte är tillämplig inom vård- och omsorgstjänster och sociala tjänster och därmed då inte heller när det gäller socialt företagande. Ett nytt samarbetsorgan främjar socialt företagande Det sociala företagandet och dess utvecklingsmöjligheter berör många politikområden, däribland social-, närings- och arbetsmarknadspolitik. För att få ett samlat grepp anser vi att regeringen bör tillsätta ett samarbetsorgan som består dels av representanter från de berörda politikområdena, dels av representanter från de sociala företagen och berörda intresseorganisationer. Målet med samarbetsorganets arbete är att komma med förslag på juridiska, ekonomiska och organisatoriska åtgärder för att främja det sociala företagandet. Det handlar mycket om att sprida erfarenheter från framgångsrika sociala företag så att fler människor får arbete. I har regeringen inrättat ett motsvarande organ, Unit. Där, liksom i , finns också en särskild lagstiftning för de sociala företagen. har mycket att lära av andra länders erfarenheter av den sociala ekonomin. i (S)