ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02K276 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra vallagen. De svenska valsedlarna är otydliga, särskilt för personer med lässvårigheter. Det är orimligt att låta människor gissa sig fram till vilken valsedel som är den rätta för deras ståndpunkt. Det är också olägligt att fråga någon om hjälp när man vill ha sin rösthemlighet för sig själv. För att underlätta för dessa individer, och för alla andra, borde partisymboler finnas tydligt tryckta på valsedlarna. Med partiloggan på valsedlarna skulle valproceduren förenklas och sammanblandningen av de olika partiernas valsedlar förhindras. Med denna motivering borde vallagen ändras innan nästa val.
mot · GZ02K283 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de finska krigsbarnen. Under 19391945 ägde en gigantisk barnförflyttning rum. Efter kriget hade omkring 80 000 finska barn vistats i . Barnen var allt från några månader till . De flesta kom ensamma eller i syskongrupper, med tåg eller båt. Resultatet av forskning om finska krigsbarn 19391949 på svenska barnhem och sjukhus har gett mer kunskap om barnens villkor och utsatthet. Tusentals finska barn fick vård på svenska sjukhus . Många av de finska barn som placerades på barnhem hade både finska vårdare och tillgång till finskspråkiga lärare, vilket gjorde att de som kom hem igen hade sitt modersmål i behåll till skillnad från barn som placerades i fosterhem. Forskningen påvisar hur den svenska lokalbefolkningen organiserade sig för att hjälpa de tusentals barn som måste få vård för att bli friska eller överleva. Mer än 400 sjukvårdsinrättningar, konvalescenthem och barnhem inrättades enbart för tusentals finska barn som inte kunde eller fick komma till svenska fosterhem. Minst 3 000 av de finska krigsbarnen var så svårt sjuka eller undernärda att de inte hade överlevt utan de svenska insatserna. De frivilliga insatserna väcker beundran även . Men det fanns även svåra förhållanden och lidande i barnens situation. De flesta barnhemmen för finska barn startade genom privata initiativ eller genom företag, församlingar eller ideella organisationer. De flesta barnhemmen fick inte öppnas om inte ortens förste provinsialläkare (statligt anställd) avgett sitt yttrande till vars beslut sedan kunde vara godkännande, godkännande efter viss korrigering, eller avslag. var det som stod som initiativtagare till att öppna fler barnhem parallellt med . Medicinalstyrelsen beviljade statsbidrag. administrerade statsbidraget, som ansöktes . var det inspektörer som reste runt och kontrollerade barnhemmen, ibland tillsammans med kommunala tjänstemän. I rapporterna finns tecken på att vissa barn for illa. För de finska krigsbarn som kom 19391944 är läget osäkert vad gäller frågor som rör vanvård. Det anses finnas frågetecken kring i vilken utsträckning barnavårdsnämnderna var ansvariga. Barnhem som uppstod kontrollerades dock av och de barn som vistades i dessa barnhem borde komma ifråga för analyser kring vanvård. De finska krigsbarnens historia är en viktig del av vårt historiska arv vad gäller både de goda insatserna och de lyckliga barndomsminnena trots krigets fasor och frågan om de barn som inte blev väl omhändertagna utan utsattes för ytterligare påfrestningar och lidande. De finska krigsbarnens historia är en del av vår historia.
mot · GZ02K289 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i den planerade vallagsöversynen analysera tidsaspekten mellan ordinarie val och genomförandet av beslutat omval. Ordinarie val till riksdag och kommun 2010 resulterade, i förhållande till tidigare val, i oerhört många fler överklagningar på grund av upplevda felaktigheter i valets genomförande. Det var enskilda väljare som överklagade att man inte getts möjlighet att lämna sin valsedel och partier som överklagade borttappade valsedlar man ansåg påverkade valutgången. Valet till regionen i blev överklagat och valnämnden fann det troligt att de felaktigheter som begåtts hade kunnat påverka det slutgiltiga valresultatet och därför beslöts att omval skulle ske. När väl omvalet till genomfördes så skedde det efter ordinarie val. Det är förståeligt om väljare har svårt att relatera ett omval efter så till just felaktigheter i ordinarie val , vilket också märktes då valarbetare fick lägga mycket tid på att beskriva varför det var val på nytt. Statsvetare har också kritiserat tidsaspekten mellan ordinarie val och omvalets genomförande eftersom det de facto också tillkom nya grupper som gavs möjlighet att rösta i omvalet och att det därmed snarare skulle betecknas som nyval och inte omval. Med hänvisning till ovanstående är det därmed rimligt att det i den redan aviserade vallagsöversynen tillförs direktiv om vikten av att analysera tidsaspekten mellan ordinarie vals genomförande och omvalets genomförande. Detta bör göras i syfte att överväga att när så omval skall ske så måste det ske inom en viss tidsbestämd ram efter ordinarie val.
mot · GZ02K305 · 2011-09-28 00:00:00 — Offentlighet kring svenska Stasispioner tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om offentliggörande av uppgifter kring svenska Stasispioner. I samband med DDR:s undergång kom amerikanska underrättelsetjänsten över östtyska register om kontrakterade Stasispioner runt om i världen. finns ett omfattande arkivmaterial i , men material överlämnades också till de länder där de östtyska spionerna hade opererat under . I fall fanns även svenskar som hade samarbetat med i materialet. Enligt uppgift ska ha tagit emot en omfattande lista med kultur- och mediepersonligheter som var upptagna som medlöpare eller kollaboratörer i register. Det svenska har länge hållits hemligstämplat av . har dock antagit en resolution om att arkiven bör öppnas för forskning, och genom en regeringsdom har professor kunnat inleda forskning på det svenska materialet. Detta sker inom ramen för ett projekt vid om hur diktaturer kan infiltrera ett öppet samhälle som . Att på så sätt blotta totalitära idéer och strukturer är viktigt och för att vi ska kunna göra upp med vårt förflutna. Enligt uppgift ska dock professor ha förbjudits att, med hot om fängelse, avslöja namnen på de namngivna svenskar som samarbetade med . Så mycket har dock avslöjats som att det främst rörde sig om unga idealister inom näringsliv, medier och akademi med möjligheter att bli tunga svenska makthavare. Även politik och rättsväsen var berört. behöver alltjämt göra upp med sin historia från det dagar. Vi får inte sopa problematiska relationer till totalitära diktaturer och ideologier under mattan. Som situationen tillåtits att bli väcks nu misstankar mot journalister, kulturpersonligheter och akademiker men även politiker och jurister när man i olika situationer blir varse att de haft en relation till DDR, exempelvis genom någon form av utbyte. Självklart ska ingen anses skyldig förrän motsatsen bevisats, men det är också angeläget för dem som verkligen är oskyldiga att människor kan rentvås från varje misstanke. Genom att offentliggöra namnen får dessa personer möjlighet att förklara sig. har en alltför lång lista av liknande situationer där närhistoriens skamfläckar sopats under mattan. Det har gällt exempelvis tvångssteriliseringarna. Men utan att möta det svåra finns ingen möjlighet till en försonings- och helandeprocess.
mot · GZ02K306 · 2011-09-27 00:00:00 — Översyn av Datainspektionens möjligheter att döma ut viten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av Datainspektionens möjlighet att döma ut viten. Datainspektionen (DI) är en myndighet som har till uppgift att arbeta för ett starkare skydd av vår personliga integritet, kopplat till insamlandet av personuppgifter. DI är en viktig institution som bevakar och stävjar utvecklingen i ett samhälle som ser ett allt större behov av att samla in allt fler uppgifter om sina medborgare. Den nya tekniken skapar många nya möjligheter till kontroll och övervakning. Och tekniken förblindar. DI är en tillsynsmyndighet utan muskler, på så sätt att de inte kan döma ut böter i händelse av allvarliga överträdelser mot personuppgiftslagen. Till exempel då journaler skickas fel eller då känsliga personuppgifter hamnar i orätta händer. Detta kan tolkas som att staten inte tar dylika problem på tillräckligt stort allvar, vilket i så fall är mycket oroväckande. I har Datainspektionens motsvarighet fått rätt att utfärda viten. Det är intressant. Självklart är det dock viktigt att ett sådant vitesförfarande kan göras på ett rättssäkert sätt. I finns det goda erfarenheter från skolans värld där Skolinspektionen, i samband med att den nya skollagen trädde i kraft, gavs möjlighet att utdöma viten. Det är något som har upplevts mycket positivt och effektivt. I lämpligt sammanhang bör det därför ses över om inte DI ska få motsvarande möjlighet.
mot · GZ02K310 · 2011-09-21 00:00:00 — Meddelarskyddet och skattefinansierad verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att privat verksamhet som finansieras med skattemedel ska omfattas av samma meddelarfrihet som den i kommuner och i offentliga bolag. Det är straffbart för kommunala chefer att bestraffa anställda som vänder sig till media. Detta gäller även inom offentliga bolag som ägnar sig åt myndighetsutövning och som ägs till mer än hälften av stat, kommun eller landsting. Däremot omfattas inte anställda i privata företag. Meddelarskyddet handlar om yttrandefrihet för anställda som upptäcker missförhållanden på arbetsplatsen. Alla har samma meddelarfrihet oavsett vem som anställt personen. I privata verksamheter är det dock tillåtet att efterforska vem som använt sig av sin meddelarfrihet och sedan vidta åtgärder mot den personen. Det går inte i offentlig verksamhet eftersom meddelarskyddet gäller där. Det är inte bara en demokratisk fråga utan rör också skyddet för patienter, elever med flera som behandlas illa. Självfallet bör yttrandefriheten gälla fullt ut inom all verksamhet som bekostas av offentliga medel!
mot · GZ02K327 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det statliga partistödet. Det svenska partiväsendet är en av grunderna för vårt demokratiska system. Staten reglerar inte partiernas verksamhet utan de är helt fristående organisationer. Staten ger dock ekonomiskt stöd till partiernas verksamhet. Det statliga partistödet har legat nominellt stilla . I praktiken innebär detta en sänkning av stödet, då inflationen urholkar värdet av stödet. Partiernas möjligheter att uppfylla den roll de förutsätts ha i vårt demokratiska system blir därmed också urholkat. Regeringen bör därför göra en översyn av det statliga partistödet i syfte att öka det. i (S)
mot · GZ02K340 · 2011-09-29 00:00:00 — Stärkt meddelarfrihet för privatanställda tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka meddelarskyddet för privatanställda genom att utvidga efterforskningsförbudet så att det gäller även i offentligt finansierad verksamhet som bedrivs i privat regi. Alla anställda i kommuner och landsting omfattas av meddelarskydd och efterforskningsförbud. Det innebär att de har ett grundlagsskydd för yttrande- och informationsfrihet samt att de har rätt att ta kontakt med massmedier och berätta om brister och missförhållanden i verksamheten utan att riskera repressalier från arbetsgivaren. Arbetsgivare inom kommuner och landsting omfattas av ett efterforskningsförbud som hindrar arbetsgivaren att efterforska vem som lyft fram frågan. Det ger trygghet för dem som vill yttra sig och påverka i arbetslivet men stärker också demokratin i stort. beslutade att detta efterforskningsförbud även ska gälla anställda i de kommunala och landstingskommunala bolagen. När tidigare offentlig verksamhet övergår i privat regi försämras i praktiken de anställdas möjligheter att yttra sig kritiskt mot verksamheten, eftersom de då inte längre omfattas av efterforskningsförbudet och således får ta risken att företaget tar reda på vem som läckt information. För offentlig verksamhet som läggs över i privata entreprenader finns det alltså inget efterforskningsförbud, trots att det rör sig om offentligt finansierad verksamhet. Att efterforskningsförbudet på detta sätt uteblir beroende på i vilken form det allmänna väljer att bedriva sina verksamheter är oacceptabelt. I och med regeringens lag om valfrihetssystem (LOV) blir detta problem än mer aktuellt. Vi kan utan alltför stor chanstagning förmoda att antalet privata utförare inom vården kommer att öka i och med denna lag. Därför är det än mer angeläget att införliva de privatanställda i det skydd efterforskningsförbudet ger, men som endast gäller offentliganställda. Den självklara utgångspunkten bör vara att den yttrandefrihet och det meddelarskydd som anställda tillförsäkras genom efterforskningsförbudet mot det allmänna även ska gälla på alla privata arbetsplatser. Privatanställda bör ha samma möjlighet att diskutera förhållandena på arbetsplatsen som offentligt anställda utan att riskera repressalier från arbetsgivaren. En anställd som avslöjar oegentligheter inom företaget måste kunna känna sig säker på att inte straffas för sin frispråkighet och då behövs ett efterforskningsförbud. Privatanställdas yttrandefrihet har vid ett flertal tillfällen varit föremål för utredning, bland annat har det föreslagits att ett skydd för privatanställda mot ingripanden från arbetsgivaren ska införas i tryckfrihetsförordningen. Något beslut om detta har dock aldrig fattats. Det tycker vi är otillfredsställande.
mot · GZ02K343 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en mer generös motionshantering. Motionsrätten är en viktig princip för folkvalda riksdagsledamöter. Tyvärr hanteras motionerna på det sätt som man skulle önska som ledamot. Ett stort antal riksdagsledamöter lägger veckor av sin tid på att skriva, oftast väl genomtänkta, motioner i olika ämnen. I stort sett samtliga dessa motioner avslås sedan slentrianmässigt i de olika utskotten, oavsett om förslagen sedan genomförs eller inte, och nästan oavsett vad som föreslås. Ständigt pågår olika utredningar inom departementen eller av externa utredare. Det minsta man kan begära är att alla avslag av motioner kombineras med en tydlig skrivning där det framgår att förslagen i motionen med automatik vidarebefordras för kännedom till eventuellt pågående utredningar i ämnet eller i annat fall till ansvarigt departement. Det skulle ge motionären ett erkännande och visa att förslagen i vart fall inte bara faller i glömska, även om inte bifaller motionen i sig. Motioner bör givetvis inte heller avslås utan motivering, vilket tyvärr emellanåt sker . Man borde öppna för möjligheten att inte bara avslå eller tillstyrka motioner utan också uppmuntra utskotten till att oftare göra skrivningar i motionsbetänkanden om att förslagen i motionen i allt väsentligt är tillgodosedda. Detta lämpar sig särskilt väl för de fall då förslagen i en motion blir verklighet innan motionen hunnit behandlas. En förändring i denna riktning skulle sannolikt minska antalet motioner som återkommer på nytt från samma förslagsställare. En generösare motionshantering skulle också visa större respekt för riksdagsledamöternas arbete och som den främsta representanten för demokratin.
mot · GZ02K351 · 2011-09-23 00:00:00 — Kortare handläggningstider för företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa ett tak för väntetid när det gäller handläggning av företags ärenden. Våra företag i upplever att de får vänta på att få ett besked eller ett beslut trots att de lämnat in handlingar och ansökningar . En lång väntan på beslut och bristen på besked om hur det tar innan en ansökan behandlas leder till både frustration och irritation, men riskerar också att avskräcka människor från att starta eget eller utveckla sina befintliga företag. Det är därför angeläget med en maxgräns som är den tid det får ta för berörd myndighet från att en komplett ansökan lämnats in till att beslut tas och tillkännages för personen som ansökt. Samhället går allt snabbare och mycket sköts via våra datorer och webben. är ett av världens mest digitaliserade länder med högt it-kunnande. I detta moderna samhälle är det inte rimligt att behöva vänta på svar eller beslut oskäligt . Det är att även beslutsfattare och myndigheter hänger med i utvecklingen och tempot. Våra företag är ålagda att sköta sina betalningar, svar, skatter, kontroller m.m. inom angiven tid. Klarar man inte det finns det ingen förståelse från samhällets sida utan det blir straff i form av avgifter eller avslag på för sent inkomna handlingar. Detta med att passa tider och följa givna regler är vardag för en företagare och de flesta klarar detta på ett mycket bra sätt. Om långsiktigt ska klara att utvecklas och att fler företagare vågar starta och växa är det viktigt att vi även sätter press på våra offentliga verksamheter att hålla tidsgränser och leverera beslut inom rimlig tid. Många kommuner försöker ge garanti på att de ska svara inom , vilket är bra. Men så ser det definitivt inte ut överallt i . Kommuner, regioner, länsstyrelser och myndigheter måste på ett bättre sätt ge service till samhället och företagen i en snabbare takt . Ett sätt är att öka tätheten på myndighetssammanträdena, exempelvis från dagens möte varje eller till möte . Ytterligare en sak som kan förbättras är ökad delegation till tjänstemännen att lämna svar. Tyvärr är det alldeles för många beslut och besked som har legat och väntat ett till och ibland mer på grund av man har bytt tjänsteman, semester, sjukdom, personalbrist m.m. Sådana missöden kan inträffa, men det är oacceptabelt för den person eller företag som sitter och väntar på ett avgörande beslut för sitt företag att kunna utvecklas. En rimlig väntetid borde vara högst en månad för beslut, men för att även klara av de mest komplicerade fallen bör en maxtid vara högst . Berörda myndigheter bör därför anpassa sina arbetssätt efter detta. Möjligheten att införa en väntetid på maximum för beslut från myndighet eller nämnd bör därför ses över.
mot · GZ02K352 · 2011-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omgående återinföra namnet på valkretsen läns östra. Vi äro musikanter alltifrån läns östra ... Nja, det känns inte hemkärt precis. Tradition, kultur och ursprung speglar och skapar trygghet samt tillit i vårt samhälle. För Skaraborgarna har texten till den traditionella visan blivit något förvrängd när valkretsen och delar av det nya blev läns östra. Namnfrågan handlar också om att stärka demokratin och kopplingen mellan väljare och förtroendevalda. För Skaraborgarna skulle det kännas mest naturligt om t.ex. Skaraborgspolitiker också formellt kunde kalla sig representanter för . Dessutom kan skaraborgarna lättare identifiera sina riksdagsledamöter om dessa presenteras som ledamöter från istället för från läns östra valkrets. i (C)
mot · GZ02K353 · 2011-09-19 00:00:00 — Offentliggör de östtyska Stasiinformatörernas namn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidta åtgärder så att offentlighetsprincipen ska gälla för dem som arbetade för östtyska räkning i . Den östtyska säkerhetstjänsten använde informella medarbetare () i olika länder för att få information om känsliga eller hemliga förhållanden i t ex . En IM var en person som efter muntlig eller skriftlig överenskommelse i hemlighet arbetade för östtyska säkerhetstjänsten , i dagligt tal . Regeringsrätten har tillåtit en enda forskare professor att ta del av de ca 50 personers akter som förde och som fått tillgång till. Hon får dock inte offentliggöra namnen eller kontakta personerna. skriver själv så här om dessa informatörer eller spioner: För DDR blev under ett tyngdpunktsland som brygga och buffertstat mellan öst och väst. Det gällde att sprida en positiv syn på socialism, identifiera fientligt-negativa personer och genom opinionsspridning och inflytelseagenter förhindra integration i västs försvarssystem. var KGB:s förlängda arm. Från inget annat nordiskt land kom så många Stasirapporter: och framåt finns 2?919 rapporter registrerade i datasystem . Områden som prioriterade i var: ?industri, teknologi och handel Regeringsrätten har valt att inte tillåta offentliggörande av namn över huvud taget. Man väljer att skydda alla för att inte riskera den enskilde. I , där diskussionen pågått längre, har man gjort en mer pragmatisk bedömning. Där får namn publiceras om informatören ifråga har agerat i sin tjänst, dvs. i kraft av sitt ämbete, eller spelat en särskild roll i samtidshistorien. Det är märkligt att genom Regeringsrätten så väljer att skydda de som under det samarbetade med DDR och lämnade ut information. Regeringen bör därför vidta åtgärder så att offentlighetsprincipen ska gälla för dem som arbetade för östtyska räkning i , och i ev. liknande framtida fall. Väljer man att aktivt samarbeta med säkerhetstjänsten hos en kommunistdiktatur i närheten av måste man kunna tåla att detta offentliggörs när arkiven öppnas.
mot · GZ02K356 · 2011-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en regionreform bör upprättas utifrån det förslag som lade fram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en regionreform bör kopplas direkt till en ändrad statlig organisation. överlämnades betänkande med förslag till en förändrad samhällsorganisation till regeringen. förslag till förändring bygger på principen att är en enhetsstat med stark lokal och regional förankring. Målet för samhällsorganen är att skapa likvärdiga levnadsvillkor och möjligheter för alla människor i hela landet. Det är därför nödvändigt att regering och riksdag har det övergripande ansvaret för den politik som förs. Hälso- och sjukvården är av central betydelse för alla människor i livets olika skeden. Men sjukvården står inför stora framtida utmaningar med ökade krav och ett ökat resursbehov. Den mer specialiserade sjukvården behöver ett stort underlag för att kunna vara effektiv och tillgodogöra sig nya forskningsresultat. Dagens landsting är vart och ett för sig för litet. Den regionala nivån skulle kunna erbjuda de förutsättningar som krävs för att klara de krav som ställs på framtidens sjukvård, vilket talar för att en regionreform bör etableras. Ytterligare ett motiv för en regionreform rör arbetsmarknadens utveckling och tillväxtens förutsättningar. Kommuner och landsting har alltmer engagerats i det regionala utvecklingsarbetet. För att nå maximal kraft som kan bidra till den nödvändiga resursökning som krävs för att fullt ut klara samhällets åtaganden bör de nya och större regionerna ges ett samlat ansvar för regional utveckling. Ett annat problem vi ser är att de tillväxtstarka storstadsregionerna har lättare att fånga regeringens uppmärksamhet när det gäller ekonomiskt stöd och andra frågor. Ett till antalet färre men till innehållet mer representativa och befolkningsmässigt större regioner skulle öka möjligheten till dialog med hela landet. Funktionella faktorer såsom arbets- och bostadsmarknad, kommunikationer, näringslivsutveckling, högre utbildning och så vidare, talar för regionkommuner som är större än dagens landsting. Skälen för en regionreform är många och mycket finns därför att vinna på att så fort som möjligt sätta igång den process som den nuvarande regeringen stoppade upp. Regionbildningsprocessen bör så långt som det är möjligt utgå från regionala och lokala önskemål om indelningen, men den måste vara nationellt samordnad. administrativa indelning är en angelägenhet på nationell nivå. Den statliga organisationen på regional nivå bör förenklas, stärkas och samordnas med regionkommunerna.