mot · GZ02A1 · 2011-09-30 00:00:00 — med anledning av skr. 2011/12:3 Jämställdhetspolitikens inriktning 20112014 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att initiera ett projekt för att ta fram metoder i syfte att stärka kvinnors arbetsmiljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstifta om rätt till heltid. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka anställningstryggheten och stävja missbruket med rullande visstidsanställningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstifta om kvotering till bolagsstyrelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skärpa kraven på lönekartläggning och handlingsplaner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell handlingsplan för jämställd sjukvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa det kommunala vårdnadsbidraget. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett jämställt uttag av föräldraförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten för båda föräldrarna att ta ut föräldrapenning under barnets första månad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg på obekväm arbetstid. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en kommission för jämlik hälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hot och våld. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tvångsäktenskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sexuell exploatering, människohandel och prostitution. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhet i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om aktiva insatser för jämställdhet i den högre utbildningen och jämställdhetsbonus i resurstilldelningssystemet. I skrivelsen redogör regeringen för jämställdhetspolitikens inriktning för perioden 20112014. Jämställdhetsintegrering är även i fortsättningen regeringens huvudsakliga strategi för att nå de jämställdhetspolitiska målen, tillsammans med särskilda åtgärder för att stimulera, utveckla och skynda på förändringsarbetet. I skrivelsen redovisas det fortsatta arbetet med jämställdhetsintegrering på nationell, regional och lokal nivå. Det som fortfarande har högst prioritet är att bekämpa mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck, våld i samkönade relationer samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Huvuddelen av skrivelsen beskriver existerande problem och pågående utredningsverksamhet inom området. Värt att notera är att en analys av hur den borgerliga politiken påverkar jämställdheten mellan kvinnor och män helt saknas. inte längre i topp Vår ideologi vilar på grunden om alla människors lika värde oavsett ursprung, klasstillhörighet eller kön. har vi feminismen inskriven i vårt partiprogram som en bärande princip. För oss är det självklart att kvinnor och män ska ha samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter i hela samhället. rankades länge som världens mest jämställda land. Det gör vi inte längre. Det beror dels på att kvinnors villkor har förbättrats i många länder men också på att skillnaderna mellan kvinnor och män ökar här. Jämställdheten går bakåt. Regeringens politik leder till ökade klyftor, ökad otrygghet, försämringar i välfärden och till en tudelad arbetsmarknad. Den förda borgerliga politiken missgynnar kvinnor generellt som grupp. Insatser för att få fler kvinnor i arbete är en bärande del av vår ekonomiska politik. Att bekämpa den historiskt hög arbetslösheten är vår viktigaste utmaning. Vårt mål är full sysselsättning. Regeringen har misslyckats med jobben. Den säsongsrensade arbetslösheten var . Det är en väsentligt högre arbetslöshet än . SCB:s arbetskraftsundersökning visar också att andelen sysselsatta var för utrikes födda (67,för inrikes födda). Det är stor skillnad i andelen sysselsatta mellan utrikes födda kvinnor och utrikes födda män. Sysselsättningsgraden bland utrikes födda kvinnor var jämfört med utrikes födda män som var . Den demografiska utvecklingen kräver att fler arbetar och att de arbetar mer och längre. ska ha en ledande roll i att utveckla en modern kunskapsbaserad ekonomi. Då har vi inte råd att inte ta vara på de tillväxtmöjligheter som ligger i ett jämställt samhälle. Kvinnors möjligheter att bli ekonomiskt oberoende genom egen försörjning är en prioriterad fråga för oss. Alla är förlorare i ett ojämställt arbetsliv Kvinnor och män ska ha samma frihet och självständighet, samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter och samma makt att forma sina liv. Det förutsätter en inkomst som det går att leva livet ut på. Utvecklingen har gått åt helt fel håll. Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan kvinnor och män är den högsta på . När skillnaderna i sysselsättningsgrad växer mellan könen innebär det att möjligheterna för många kvinnor att få utlopp för sitt engagemang och använda sin kompetens minskar. Det förlorar vi alla på. och de övriga nordiska länderna har en extremt könssegregerad arbetsmarknad. Kvinnor och män arbetar i olika sektorer, inom olika yrkesgrupper och på olika positioner. Det ger skilda förutsättningar, och framförallt skilda lönenivåer. Detta är vad man brukar kalla strukturella löneskillnader. Det innebär att kvinnors lägre lön i regel inte är ett utslag av diskriminering från enskilda personer eller arbetsplatser, utan av de könsnormer och maktförhållanden som genomsyrar hela samhället, och därigenom även arbetsmarknaden. Kvinnor och män arbetar inom olika sektorer, och arbetet inom de sektorer som är mansdominerade värderas högre.1 Den genomsnittliga månadslönen för kvinnor är och för män 30 600 kr.2. När kvinnors och mäns löner jämförs utan att hänsyn tas till att de i stor utsträckning arbetar inom olika sektorer och yrken har kvinnor i genomsnitt av mäns lön 2010. Den ovägda löneskillnaden mellan kvinnor och män är 2010..3 Om man tar hänsyn till skillnader i yrke, sektor, utbildning, ålder och arbetstid blir den oförklarade löneskillnaden för hela arbetsmarknaden..4 Kvinnor och ungdomar används dessutom alltför ofta som flexibilitetsbuffertar på arbetsplatser. De anlitas vid behov och vid arbetstoppar men slås ut lika snabbt som de kommer in. Kvinnor får i högre grad deltidsanställningar och tidsbegränsade anställningar i stället för fasta jobb. Korta anställningar innebär mer ensidiga och monotona arbetsuppgifter, mindre frihet och sämre möjligheter till utveckling i jobbet. Att sakna anställningstrygghet ökar också utsattheten på själva arbetsplatsen och gör det svårare att ställa krav och sätta gränser. till arbetsgivaren är extrem. Siffrorna talar sitt tydliga språk: av kvinnorna och av männen har en visstidsanställning. av de sysselsatta kvinnorna i åldrarna arbetar heltid och deltid. Motsvarande andelar för män är 89 respektive . Vår tids daglönare är en kvinna som inte har mössan i hand, men väl mobilen, och som väntar på ett sms om att hon fått arbete , ännu någon dag. Kvinnor är hårdast drabbade av otrygga anställningar, och väldigt många får inte ens ihop till en heltidslön. Det så kallade 24-timmarssamhället bärs upp av kvinnor. Att arbeta kvällar, eller delade turer blir allt vanligare. Många tjänstemän arbetar mycket övertid i långa perioder. Ska det vara möjligt att klara detta krävs att det finns barnomsorg att tillgå också på dessa arbetstider. Vi vill stärka anställningstryggheten och stävja missbruket med rullande visstidsanställningar. Investera i kvinnors arbetsmiljö Ofta är det svårt att jämföra kvinnors och mäns arbete eftersom det är vanligt att de utför olika arbetsuppgifter trots samma titel. Det är också vanligare att männen avancerar till andra arbetsuppgifter medan kvinnorna blir kvar. Dessutom blir den fysiska belastningen för kvinnor större vid kroppsarbete då de oftast har mindre muskelmassa än män. Att kvinnor i stor utsträckning dubbelarbetar genom att ta det största ansvaret för hem och barn kan vara en annan bidragande orsak. Kvinnor får helt enkelt inte samma chans till återhämtning på sin fritid som män. En del av lösningen på problemet ligger således i en omfördelning av ansvaret för det obetalda hemarbetet. Dubbelt så många kvinnor som män får belastningsskador på jobbet. Huvudorsaken är att kvinnor har mer ensidiga arbetsuppgifter och att de mer sällan än män kan bestämma sin egen arbetstakt. Men det går inte att peka ut en enskild orsak till att kvinnor i högre grad drabbas av belastningsskador och dessutom blir sjuka i större utsträckning än män. Men att kvinnor drabbas av belastningsskador i högre utsträckning än män är också ett arbetsorganisatoriskt problem som kan och ska åtgärdas i arbetslivet. En orsak till kvinnors högre risk att drabbas av belastningsskador är att arbetsredskapen ofta är utformade för att passa en genomsnittlig man, vilket ökar risken för belastningsskador hos kvinnor. Inom ramen för Försäkrings FoU-program Kvinnors arbetsmiljö inom industrin arbetar överläkare med ett projekt om belastningsbesvär. Hennes forskargrupper på har gjort undersökningar av hur olika typer av arbete påverkar risken att drabbas av värk i armarna och händerna. Forskningsresultaten visar att kvinnor med monotona arbetsuppgifter, bl.a. olika typer av montering, i högre grad än män riskerar att få arbetsrelaterade skador som t.ex. muskelvärk. Resultaten visar att ju fler handledsrörelser en person har, desto större är sannolikheten att personen drabbas av besvär. Kvinnor drabbas värre än män. Eftersom handledsrörelserna är lätta att mäta menar hon att det går att sätta gränsvärden för handledsrörelsehastigheten. Ett sådant gränsvärde skulle kunna komplettera den nuvarande lagstiftningen så att den värsta sortens belastande arbeten blir förbjudna, detta enligt samma modell som när det gäller gränsvärden för t.ex. buller och luftföroreningar. Unionens kvinnliga medlemmar drabbas främst av belastningsskador i rygg, nacke och axlar till följd av bildskärmsarbete. För att minska problemen krävs det att de anställda har möjlighet att variera sina arbetsuppgifter så att de inte riskerar att fastna i samma ställning under långa perioder. Finns det inte möjlighet att rotera mellan arbetsuppgifter är det viktigt att kunna ta många pauser.5 Vi vill initiera ett projekt tillsammans med arbetsmarknadens parter för att ta fram metoder för att stärka kvinnors arbetsmiljö, med inriktning på psykosocialt tunga arbetsmiljöer. Lagstifta om rätt till heltid Medan ett heltidsarbete är en självklarhet för de flesta män tvingas fortfarande kvinnor ofta att acceptera ett deltidsarbete och en lön som det inte går att försörja sig på. Det gäller i första hand serviceyrken inom vård- och omsorgssektorn, hotell- och restaurangsektorn och inom handeln. arbetar ca 200 000 ofrivilligt deltid och en majoritet av dessa är kvinnor inom LO-kollektivet. Som deltidsanställd har man förutom lägre inkomst ofta ett lägre deltagande i planeringen av arbetet och ett mindre inflytande över arbetet och arbetets förläggning. Forskningen visar också att risken för sämre hälsa är högre bland deltidsarbetande. Ett modernt arbetsliv kräver en anpassning till människors livssituation och förutsättningar. Det är viktigt att skapa incitament och verktyg för att många fler ska få heltidstjänster. Här spelar arbetsmarknadens parter en viktig roll. Heltidsarbete bör vara en norm på arbetsmarknaden; heltid ska vara en rättighet och deltid en möjlighet. Det finns goda exempel inom kommuner och landsting runtom i landet där man har beslutat att föreslå att kollektivavtal tecknas enligt principen heltid en rättighet deltid en möjlighet. Varje arbetad timme behövs. Den som vill gå upp i arbetstid ska ges möjlighet till det. Vi vill därför få till stånd en lagstiftning om rätt till heltid. Lagstifta om kvotering till bolagsstyrelser Kvinnor som gör karriär slår förr eller senare i glastaket hit men inte längre. Glastaket finns i näringslivet, i politiken och i hela samhället. fanns längst upp i vd-toppen i det s.k. Anders-indexet. har seglat upp på första plats. Det är vanligare bland börs-vd:ar att heta eller än att vara kvinna och vd. Det är ett slöseri med resurser att så få kvinnor finns representerade i bolagsstyrelser och i företagsledningar. Den frivilliga vägen har vi provat länge och den har inte gett önskat resultat. Vi vill därför lagstifta om kvotering till bolagsstyrelser. De statliga företagen ska vara ett föredöme i jämställdhetsarbetet och aktivt sträva efter att ta tillvara de kompetenser som både kvinnor och män besitter, framförallt när det gäller tillsättningar på chefspositioner. Det är av stor vikt att öka andelen kvinnor i företagsledande befattningar. Skärp kraven på lönekartläggning och handlingsplaner Lönekartläggningar är ett väl fungerande instrument för att bl.a. synliggöra att kvinnligt dominerat arbete systematiskt värderas lägre än manligt dominerat arbete. Genom att åskådliggöra strukturell lönediskriminering kan åtgärder sättas in, och riktade insatser kan göras för att åstadkomma förändringar. (tidigare ) har genomfört en undersökning i ett stort antal kommuner och landsting. Resultatet visar att genomför lönekartläggning och att osakliga löneskillnader därmed upptäcks. Av de kommuner och landsting som genomfört lönekartläggning uppger drygt hälften att de funnit osakliga löneskillnader. Av dessa uppger att de upprättat en handlingsplan. av personalcheferna i kommuner och landsting anser att lönekartläggning är ett bra verktyg för att uppnå jämställda löner. I samband med att reformen om en samlad diskrimineringslagstiftning genomfördes, passade regeringen på att införa flera försämringar. Lönekartläggning och upprättande av handlingsplaner för jämställda löner behöver numera bara göras (tidigare ). Dessutom är företag med färre än 25 anställda undantagna från skyldigheten att upprätta en handlingsplan (tidigare gällde att företag med färre än tio anställda var undantagna från regeln). I likhet med många fackliga organisationer anser vi att lönekartläggningar och handlingsplaner bör göras samt att endast företag med färre än tio anställda ska undantas från denna skyldighet. Det är fortfarande mammorna som bär huvuddelen av arbetet med hem och barn och som tar huvudansvaret när barnen är sjuka eller i relationerna till förskolan och skolan. Det är ett av skälen till att kvinnor har lägre lön än män. Det gör att arbetsgivarna betraktar kvinnor som kollektiv som osäkrare arbetskraft än män, något som drabbar alla kvinnor oavsett om den enskilda kvinnan aldrig blir mamma eller om fördelningen är sådan att det är pappan som än hemma mest. Kvinnors löner och karriärmöjligheter påverkas av själva förväntningen om kommande beteende, dvs. arbetsgivaren tror att en kvinna kommer att vara mer frånvarande från jobbet till följd av föräldraskap än en man. Så länge föräldraledigheten inte delas lika mellan föräldrarna kommer arbetsgivarna på goda grunder att tro detta. Allt detta slår direkt mot alla kvinnors möjligheter i arbetslivet och mot mäns roll i familjen. Barnen går också miste om rätten till en tidig och nära relation till bägge sina föräldrar. Mammorna har en svagare löneutveckling som följer med långt efter det att barnen är äldre. Att så många kvinnor jobbar deltid gör att kvinnors lön blir lägre, pensionen sämre och ställningen på arbetsmarknaden svagare. Huvudansvaret för arbetet med barnen gör att många arbetsgivare betraktar alla kvinnor som osäker arbetskraft. En pappa ses inte som förstahandsförälder. Allt fler pappor vill vara närvarande pappor i sina barns vardag, men de möts inte sällan av medvetna och omedvetna hinder från sin omgivning, t.ex. arbetsgivare som anser att pappaledigheten är max , arbetskamrater som är oförstående, mammor som anser att föräldraledigheten är deras tid och BVC-personal som glömmer pappan i samtalet. Papporna har nästan fördubblat sitt uttag av föräldraförsäkringsdagar markant . var det av föräldradagarna som togs ut av pappor, var det . Det är en glädjande utveckling. Förhoppningsvis är det ett resultat av att familjerna är mer jämställda och tycker att det är viktigt att båda föräldrarna är hemma med barnen. Men det som verkligen har haft effekt på fördelningen är införandet av en andra pappamånad. När av föräldraförsäkringen knöts till mamman respektive pappan ökade pappornas uttag. Pappor till barn födda har i genomsnitt använt mer än papporna till barn födda när barnen fyllde . Regeringens jämställdhetsbonus har dock inte haft någon som helst mätbar effekt på fördelningen av föräldradagarna. Det är nu hög tid att ta nya steg. För att öka jämställdheten i samhället behöver föräldraförsäkringen delas lika mellan föräldrarna. Som ett steg på vägen vill vi att föräldraförsäkringen delas i tre lika delar: En tredjedel för vardera vårdnadshavaren och en tredjedel som båda vårdnadshavarna har möjlighet att ta ut. Självklart ska genomförandet ske med respekt för att enskilda familjer ska ha rimliga planeringsförutsättningar. Det är i det individuella mötet mellan föräldrar och personal på BVC, mödravården, och som information och kunskap om attityder till jämställdhet och genus har betydelse. Därför behöver också kunskaperna öka om jämställdhet och genus hos de personalgrupper som möter föräldrar. Ett ledord bör vara ökad jämställdhet och att bryta traditionella könsmönster. Dessutom ser familjer olika ut och det kan finnas skäl att se över den ekonomiska familjepolitiken ur den synvinkeln. Vi vill inom ramen för föräldraförsäkringen ge papporna möjlighet att vara hemma i samband med barnet födelse. Studier som har gjort visar att det finns ett tydligt samband mellan pappans engagemang och barnets utveckling och sociala anpassning. En viktig förutsättning för föräldrarnas engagemang är också att känna sig som fullvärdigt ansvariga för sina barns omvårdnad. Det är under en sammanhängande samvaro med barnet som förälderns omsorgsrationalitet utvecklas. Det är därför bra att regeringen i en proposition föreslog en möjlighet för bägge föräldrarna att vara hemma under . Det framstår dock som något märkligt att jämställdhetsbonusen, regeringens huvudsakliga åtgärd för att förändra det ojämställda uttaget från föräldraförsäkringen, minskar på grund av förslaget. Vi ser flera fördelar med att öka pappornas möjlighet att delta i omvårdnaden av barnet redan från start. Det skulle dels stärka banden mellan barn och far, dels skulle pappans tidiga delaktighet innebära en betydande avlastning för mamman den efter förlossningen. Genom att införa möjligheten för båda föräldrarna att ta ut föräldrapenning under barnets första månad underlättas den hemma. Det är en välkommen reform som är viktig för barnen och sätter fokus på pappors roll i familjen. Vi vill ha ett mer tillåtande och flexibelt arbetsliv som bygger på flexiblare arbetstider ur ett arbetstagar- och föräldraperspektiv. Det är viktigt för att öka pappors uttag av föräldrapenningsdagar. Därför tror vi på att utveckla arbetet med jämställdhetsplaner på arbetsplatserna och ett förstärkt arbetsmiljöarbete som bl.a. tar sin utgångspunkt i småbarnsföräldrars vardag. Vi är också övertygade om att mer inflytande över arbetstider är ett viktigt steg på vägen. En absolut förutsättning för att kunna kombinera föräldraskap och förvärvsarbete är en väl utbyggd förskola. Vi vill ha en förskola med hög kvalitet som är till för barnen. Barnfamiljer har olika villkor. Familjepolitikens uppgift är att stödja föräldrar och familjer i olika sammanhang och konstellationer. I ett förändrat arbetsliv måste också barnomsorgen möta de behov som föräldrar har för att få ihop vardagen med barn och jobb. Många arbeten kräver att man kan arbeta kvällar och nätter. För många, inte minst ensamstående, kan det vara väldigt svårt att förena arbetsliv med föräldraskap. Vi vill stimulera flera kommuner att tillhandahålla barnomsorg på obekväm arbetstid. Jämställd hälso- och sjukvård och olika forskarrapporter har redovisat analyser av jämställdheten i vården. De visar att det fortfarande förekommer vissa systematiska skillnader i bemötandet och omhändertagandet av kvinnor och män. Det kan handla om att kvinnor får sämre behandlingar, ges äldre, billigare mediciner eller att de oftare får felaktiga diagnoser. pekar på att framsteg görs och att erfarenheterna visar att förändringar är möjliga att åstadkomma enbart genom att synliggöra rådande förhållanden. Att nå ökad jämställdhet i vården kräver ett brett och långsiktigt arbete med sikte på forskning, behandlingsmetoder och attityder. Kvinnor och män ska utifrån sina behov behandlas likvärdigt i sjukvården när det gäller resurser och insatser. Vi föreslår en nationell genomförandeplan för jämställd sjukvård. Centralt i en sådan plan är ökad och mer spridd kunskap om hur könsfaktorer påverkar vården. Det behövs också mer forskning för att belysa vilka könsskillnader som finns och hur de uppkommer. Ett ökat fokus på jämställdhet och genus på vårdutbildningarna på gymnasiet och högskolan samt i vidareutbildningar för personal inom hälso- och sjukvården är också av central betydelse för att få en jämställd vård. Arbetet med könsuppdelad vårdstatistik bör fortsätta, och jämställd vård bör vara ett eget uppföljningsområde i de nationella jämförelserna. Även om kvinnor drabbas av kvalitetsbrister i vården visar forskningen att även män i flera avseenden drabbas negativt när vården påverkas av föreställningar om kön. Detta är en av vårdens stora utmaningar för att höja kvalitetsnivån inom hälso- och sjukvården för alla. Att nå ökad jämställdhet i vården kräver ett brett och långsiktigt arbete med sikte på forskning, behandlingsmetoder och attityder. Kvinnor och män ska utifrån sina behov behandlas likvärdigt i sjukvården när det gäller resurser och insatser. Skillnaderna i såväl dödlighet som självskattad hälsa har ökat mellan olika socioekonomiska grupper. har exempelvis medellivslängden inte alls ökat bland kvinnor med endast grundskoleutbildning, som den ökat bland kvinnor med längre utbildning och bland män med såväl kort som längre utbildning. Ett framgångsrikt folkhälsoarbete bygger på att individen och samhället gemensamt tar ansvar. Individens möjligheter att göra hälsofrämjande val ska stödjas av samhället. Men vi socialdemokrater anser att folkhälsoarbetet och kopplingen till att minska klyftorna mellan män och kvinnor måste tydliggöras. Kvinnor är sjukskrivna i betydligt högre grad än män och upplever också själva att de har större ohälsa än män. lever kvinnor längre än män. De stora hälsoskillnaderna i är djupt orättvisa och extremt kostsamma för samhället. Människors hälsotillstånd påverkas inte bara av individuella levnadsvanor utan också av samhälleliga faktorer. Eftersom den ojämna fördelningen av hälsa i princip kan påverkas genom politiska beslut är ojämlikhet i hälsa mellan olika socioekonomiska grupper en av de största utmaningarna på hälsoområdet (2010). Minskade sociala och ekonomiska klyftor är det mest verkningsfulla medlet för en bättre folkhälsa. Det betyder att den ekonomiska politiken ska verka utjämnande som det görs satsningar på arbete, bra utbildning för alla, integration och värnandet av den generella välfärden. Vi föreslår att regeringen tillsätter en kommission för jämlik hälsa. Uppdraget ska vara att identifiera oacceptabla förhållanden som leder fram till skillnader i befolkningens hälsa samt ta fram förslag på hur vi kan minska hälsoklyftorna. Uppdragets omfattning ska vara brett och ha ett tydligt jämställdhetsperspektiv. Kommissionen bör ha en bred sammansättning och bestå av exempelvis förtroendevalda, forskare och representanter från vården och näringslivet. Antalet anmälda våldtäkter har nästan tredubblats .