ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02N306 · 2011-10-04 00:00:00 — Uppföljning av osund konkurrens tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av huruvida lagen om osund konkurrens uppfyller sitt syfte. De privata företagen i konkurrensutsätts av verksamheter som drivs i offentlig regi. Verksamheter med enskilda offentligt ägda bolag eller förvaltningar konkurrerar mot enskilda entreprenörer som inte har samma möjlighet till underprissättning eller andra offentliga subventioner. Ett exempel på detta är ett privat djursjukhus i som gick i konkurs efter att staten öppnat en klinik för smådjur i . I har genom sin företagshälsovård lagt ett anbud för sina tjänster som är väsentligt billigare än vad motsvarande privata företag haft möjlighet att lägga. I företagshälsovård, som är en landstingsdriven verksamhet, har man till och med lagt in ett antal timmar som är helt gratis för kunden att utnyttja. Det handlar förmodligen om flera miljoner i subventioner. Lagen mot osund konkurrens är ett steg i rätt riktning. Då lagen är relativt ny och få fall har prövats av vore det, i samråd med näringslivets organisationer, önskvärt med en översyn av lagen och huruvida lagen uppnått önskad effekt. Det är även önskvärt att göra en översyn av möjligheterna att stifta en motsvarande lagstiftning för statlig verksamhet i syfte att undanröja en osund konkurrens från offentligt drivna verksamheter mot privata verksamheter. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02N307 · 2011-10-04 00:00:00 — Samordnad hjälp i nyföretagarprocessen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förbättrad samordning av hjälpen från olika organisationer i nyföretagarprocessen. Det finns ett stort utbud av organisationer som kan hjälpa entreprenörer som vill förverkliga sina affärsidéer och starta egna företag. Organisationerna är statliga, kommunala och privata, alla med samma eller liknande syfte att hjälpa människor att starta nya företag. Alla dessa olika typer av organisationer kan göra det svåröverskådligt för blivande företagare. Det föreligger även risk för problem när det uppstår konkurrens mellan organisationerna istället för samarbete. I bedriver kommunerna omfattande verksamhet i organisationen , men det finns också ett med ett liknande syfte. Även befintliga företag som vill växa och är i behov av kapital eller rådgivning kan uppleva att det finns många organisationer som uppvaktar dem. Det vore fördelaktigt om det sker en tydlig samordning mellan olika organisationer. Staten borde för egen del renodla uppdragen och rollerna för , Norrlandsfonden samt andra offentliga aktörer. Med ovanstående motivering vore det önskvärt om regeringen ser över rollfördelningen mellan olika organisationer för att förenkla för individen som söker kontakt med det offentliga. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02N308 · 2011-10-04 00:00:00 — Samordning för att stärka turistnäringen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samordna offentliga och privata aktörer för att stärka turistnäringen. Turismen betyder mycket och är en av de viktigaste näringarna för , särskilt på landsbygden och i glesbygder. Företagen i turistbranschen är ofta små eller medelstora och har därmed dåliga ekonomiska förutsättningar att marknadsföra sig utanför regionens och nationens gränser på ett effektivt sätt. Stat, landsting och enskilda kommuner satsar stora resurser, både personellt och ekonomiskt. Det som saknas är dock en organiserad samordning som skulle leda till en mer framgångsrik marknadsföring av som resmål. En satsning på turistnäringen kan skapa många nya arbetstillfällen som en mer positiv bild av sprids utanför nationens gränser. är ett bra exempel på ett stort evenemang som sker i nära samarbete med näringslivet med målet att bidra till en positiv utveckling för hembygden samt för som helhet. Genom att utnyttja starka och befintliga varumärken kan vi utveckla turismsektorn i som är en exportindustri. Med anledning av ovanstående motivering bör regeringen se över möjligheten att samordna insatserna från det offentliga i respektive län samt samordna de regionala insatserna till en nationell kraftsamling i samarbete med näringslivet och dess branschföreträdare. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02N313 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ny upphovsrättslag. I en ny upphovsrättslagstiftning måste man söka efter en bättre balans mellan upphovsrättsinnehavarens intressen och allmänintresset där den nya tekniken förändrat förutsättningarna radikalt. Vi måste se en teknikneutral upphovsrättslagstiftning. Att se mediet, hårddiskar, skivor eller annat, som det som ger upphovsrättsinnehavaren en del av den inkomst han förtjänar är konstlat. Den avgift som läggs på mediet slår fel, både för konsumenten och för skaparen av musik eller film. Enligt en utförd undersökning används en stor del av hårddiskar och andra löstagbara medier för annat än att lagra upphovsrättsskyddat material, det vill säga egenproducerat material såsom dokument, foton, säkerhetskopior och andra filer. användes enligt undersökningen till musik och film. Istället innebär avgiften att internethandeln med hårddiskar, cd- och dvd-skivor och usb-medier ökar till utländska företag och slår undan benen för den svenska handeln . bör gå i täten för att ta fram en teknikneutral lagstiftning som gynnar både upphovsrättsinnehavare och konsument. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GZ02N318 · 2011-10-04 00:00:00 — Intresseorganisationer för sociala företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det i regleringsbrevet till bör skrivas in att en del av de befintliga medel som avsätts för stöd till arbetsintegrerande socialt företagande även bör bidra till att stödja utvecklingen av egna intresseorganisationer för sociala företag. Om alla människor skall kunna arbeta av sin förmåga behövs en flexiblare arbetsmarknad och en rik variation av arbete och företagande för att personer med funktionsnedsättningar, bakgrund med sociala problem eller andra arbetshinder skall kunna hitta en plats som fungerar för dem. Arbetsintegrerande sociala företag har visat sig vara en bra form för att skapa arbete och sysselsättning för människor som har svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. Detta bygger på människors eget engagemang och frihet att själva vara med och bygga upp ett företagande och ett arbete utifrån sina förutsättningar. Det handlar om egenmakt, att själv få ta initiativ, ansvar och makten över sitt liv. Detta är grunden till att de sociala företagen oftast lyckas stödja personer att komma tillbaka till arbetslivet. Precis som alla andra företag har de sociala företagen gemensamma frågeställningar, problem och hinder att brottas med. Det är en stor utmaning att driva ett företag som skall samarbeta med Arbetsförmedlingen, , kommuner och den vanliga marknaden. Allt fler arbetsintegrerande sociala företag startas, med stora ideella insatser, och behovet växer att kunna utveckla mer organiserade nätverk och plattformar för påverkansarbete, kompetensutveckling och samarbete. Skoopi, Sociala arbetskooperativens intresseorganisation är den enda förening som organiserar sociala företag. Även Skoopis arbete bedrivs till stor del med ideella krafter. Övrig finansiering kommer från olika projektmedel, vilket ger en osäker tillvaro och svårt att panera för framtiden. De sociala företagen måste själva skapa sina egna organisationer men det är svårt utan något kontinuerligt stöd. De är företag med en svag ekonomi och det är omöjligt att få en finansiering som täcker det behov som finns av Skoopis tjänster bara med det medlemmarna kan betala. Ideella organisationer som arbetar inom det sociala området eller med funktionshindrade har möjligheter att söka statsbidrag till sin verksamhet, vilket en organisation som Skoopi inte har. När det nu finns en handlingsplan för arbetsintegrerande sociala företag behövs informations- och utbildningsinsatser till myndigheter, kommuner och intresseorganisationer, och de sociala företagens erfarenheter är efterfrågade. Med detta som bakgrund föreslår vi att man i regleringsbrevet till skriver in att en del av de befintliga medel som avsätts för stöd till arbetsintegrerande socialt företagande även bör bidra till att stödja utvecklingen av egna intresseorganisationer för sociala företag.
mot · GZ02N321 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en satsning på vindkraft. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utökning av elcertifikaten. Den socialdemokratiska regeringen började satsningen på vindkraft men den borgerliga regeringen har inte fortsatt och inte infört några nya styrmedel. Det har andra länder gjort och därför har halkat efter! De främsta orsakerna till vindkraftens ökning i är elcertifikaten, koldioxidskatten och handeln med EU:s utsläppsrätter. En annan orsak som är kopplad till ovanstående är de höjda elpriserna, vilka gjort marknaden mer lönsam för vindskraftsintressenter. Också efterfrågan på grön el spelar in. Regeringen påstår att den står bakom det ökade intresset för vindkraft och förnybar energi men inga nya styrmedel har införts som skulle kunna ligga bakom detta. Det är gamla styrmedel från i kombination med marknadsfaktorer som ligger bakom. Det kommunala veto som riksdagsmajoriteten föreslagit riskerar att stoppa processen med vindkraftsutbyggnaden. Kostnaderna riskerar också att höjas eftersom verken inte kan byggas på de mest optimala platserna, alternativt måste flyttas till platser där de stör naturvärden mer. Ökningen av vindkraft sker överallt men har inte haft en så gynnsam utveckling som många andra länder. hade ungefär samma produktion som har men har ökat till en installerad effekt på 21 TW. Länder som och har ökat mängden vindkraft och har en installerad effekt på 27 TW () och 21 TW (). Trots att har stora landarealer mycket lämpliga för vindkraft ökar nu vindkraften mer i andra länder. hade 2002 hälften så mycket vindkraft som . har 20-faldigat mängden vindenergi och har nästan dubbelt så mycket vindkraft som . har samma nivå på vindkraften som hade 2002.1 I har mängden installerad vindkraft femfaldigats . Och regeringen där höjer nu ambitionen ytterligare och säger att av elenergin ska komma från vindkraft . Medeltalet i EU 2010 för andel vindenergi av elproduktionen var . låg trots sina ideala förhållanden på och hade . och låg på . För att jämföra planeringsramen med utbyggnaden i andra länder kan man nämna att , som till ytan är lika stort som , har 5 000 vindkraftverk. bedömer att det behövs 3 0006 000 vindkraftverk för en produktion på 30 TWh.2 ligger ansökningar om 6 000 vindkraftverk hos länsstyrelserna. Enligt de 90 översiktsplaner som kommit till , finns planmässiga förutsättningar att producera (som jämförelse producerade kärnkraften 2009). Siffran är , och alla översiktsplaner har ännu inte slutredovisats.3 Elcertifikaten måste förstärkas för att vi ska kunna klara planeringsmålet på . räcker det endast till . är ett land med mycket goda förutsättningar för vindkraft. Regeringen bör återkomma till med förslag kring hur vindkraften i kan öka i samma omfattning som i vår omvärld. Statistik från EWEA, Europeiska vindkraftsorgansationen. Gäller installerad kapacitet (att jmf med elproduktion som mäts i TWh eller MWh). Nätverket för Vindbruk (som drivs av ). har hunnit granska 90 översiktsplaner där kommunerna pekar ut möjliga platser för vindkraftverk.
mot · GZ02N325 · 2011-10-04 00:00:00 — Lokalisering av statliga myndigheter och bolag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över var statliga myndigheter och bolag lokaliseras. I kölvattnet av den globala ekonomiska krisen som har bromsat upp tillväxten även här i kan man se regioner där tillväxten är påtagligt bättre än på andra håll. Tydliga mönster finns där universitets- och högskoleorter har fördelar med närheten till dessa utbildningsinstitutioner. Det finns en berättigad rädsla för överhettning i dessa attraktiva områden, och det är naturligtvis olyckligt om tillväxten hindras av att personal saknas. Vi kan t.ex. se att i tvingas vissa statliga verksamheter till högre lönelägen för att överhuvudtaget få personal. I har olika regioner olika tillväxttakt, och så kommer det säkert att förbli. Ser man till de kommuner som inte har högskolor finns ofta viljan hos ungdomar att vidareutbilda sig efter gymnasieskolan. Detta trots att utbildningsinstitutioner inte finns på orten och att ungdomarna behöver flytta från orten för att vidareutbilda sig. Att få en omvärldssyn är alltid bra, och därför kan studier på annan ort vara positivt. Det är dock viktigt att människor kan flytta tillbaka till sina uppväxtkommuner efter avslutad högskoleutbildning och då naturligtvis till jobb som motsvarar de akademiska studierna. Det huvudsakliga problemet är att nu lokaliserar sig oftast inte statliga myndigheter till de orter där detta behov av arbetstillfällen finns. Enligt min uppfattning är det en oklok åtgärd från statens sida eftersom det finns flera mindre orter som också torde vara lämpliga tjänsteställen. Det har även visat sig att det inte alls brukar vara några rekryteringsproblem till mindre orter. Många yngre vill gärna flytta till en mindre ort när de t.ex. bildar familj det känns tryggt. I dessa mindre överhettade områden är hyrorna oftast betydligt lägre, och staten skulle på så sätt i betydande grad kunna minska sina kostnader. Med dagens informationsteknologi kan man ytterligare understryka att allt inte behöver finnas i eller på andra större orter. Många av dessa mindre orter har ofta en väl fungerande infrastruktur både när det gäller transporter och it. Jag vill särskilt understryka att tillväxtorterna skall vara motorer i sina regioner. Men det är viktigt att tydliggöra regelverket vid statliga effektiviseringar så att större hänsyn tas till att hela skall leva.
mot · GZ02N328 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samhällsservice. En likvärdig samhällsservice var man än bor i landet borde vara en självklarhet, även om alla inte kan ha lika nära till allt. Ett rättmätigt krav är dock att de statliga myndigheterna inte överger de glest befolkade delarna av landet utan i samverkan med kommuner och landsting ser till att servicen upprätthålls genom exempelvis gemensamma kontor och där så är möjligt även med gemensam personal. finns emellertid tydliga bevis för att de statliga verken och myndigheterna i allt större omfattning koncentrerar sina kontor och sitt serviceutbud till våra städer och större tätorter. För de cirka två miljoner av landets befolkning som lever och bor utanför tätortsområdena, har tillvaron väsentligt försämrats i och med att exempelvis posten, , polisen, och Arbetsförmedlingen försvunnit från kommunen. Inte sällan tvingas människor åka såväl tio som , och ibland till och med längre, enkel resa för att på plats få träffa en myndighetsperson och uträtta sitt ärende. Detta är inte tillfredställande och har i förlängningen bidragit till en förändring och försämring av livsvillkoren för innevånarna på landsbygden och i de mindre tätorterna när det gäller såväl arbete som boende. För många kommuner är detta dessutom ett problem dels när det gäller att behålla befintlig arbetskraft, dels när det gäller möjligheten till nyrekrytering för att täcka upp för de stora pensionsavgångar som kommer . Det är också viktigt att ungdomar och unga familjer vill och kan bo kvar i mindre kommuner och i glesbygd för att inte den regionala balansen helt skall rubbas. I dagens läge har storstadsregionerna redan problem med bland annat bostäder och trafiklösningar, vilket kommer att förvärras ytterligare om alltfler väljer att flytta från glesbygdskommunerna. Ett annat och mycket allvarligt problem är det faktum att enskilda teleabonnenter i vissa delar av landet förlorat sitt fasta abonnemang i och med att Sonera har avvecklat sitt kopparnät. Här handlar det om att man tar ifrån enskilda personer deras trygghet och möjlighet att komma i kontakt med omvärlden, vilket är under all kritik och ett allvarligt samhällsproblem. Med hänvisning till att ovanstående och med ett krav på samhällsansvar anser vi att det är viktigt att en översyn görs av möjligheterna till acceptabel samhällsservice även i de glest befolkade delarna av landet. i (S)
mot · GZ02N334 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärdera ett system med en elräkning för hushåll. Energieffektivisering är det billigaste och smartaste sättet att ställa om samhället för att stoppa klimatförändringarna. När nu flera länder i har påskyndat energieffektiviseringsarbetet eftersom det helt enkelt är mycket lönsamt och ökar ländernas konkurrenskraft, är sämst i klassen. Den erkänner inte ens energieffektivisering som begrepp utan försöker istället tala om minskad energiintensitet, som är detsamma som energiförbrukningen relaterat till BNP. En enkel metod för staten att stimulera hushållen till energieffektivisering är att synliggöra de faktiska energikostnaderna och förbrukning. upplever många svenskar att elräkningarna är mycket svåra att förstå, och det faktum att de får två räkningar, en från elhandelsbolaget och en från nätbolaget, försvårar begripligheten och minskar intresset för elbesparingar eftersom en så stor del av kostnaden ändå är fast. Nätbolagen motiverar sina avgifter med att de har fasta kostnader för nätet som är oberoende av elanvändningen. Men det är ju detsamma för de flesta branscher i , som trots detta tar betalt för produkterna som säljs. Nätbolagens avgifter går att jämföra med en ICA-handlare som skulle ta entréavgift av sina kunder för att mot konkurrenterna kunna uppvisa lägre pris på produkterna. Om alla kostnader var inbakade i kWh-priset skulle motivationen för hushållen att minska förbrukningen öka. Ett system där nätbolaget fakturerade elhandelsbolaget för kundens nätkostnad och elhandelsbolaget slog ut kostnaderna för nätet på kWh-priset skulle driva på energieffektiviseringen i . Det skulle också väsentlig förbättra tydligheten för elkunderna så de bara skulle få en elräkning. När elpriset steg för steg kommer att stiga på grund av stigande priser på utsläppsrätter i kan det svenska näringslivet gynnas av att svenska hushåll använder mindre el eftersom det minskar efterfrågan och håller priset nere. De svenska elproducenterna skulle om konsumtionen minskar i kunna sälja mer på den europeiska marknaden. Regeringen bör utvärdera ett sådant system .
mot · GZ02N336 · 2011-10-05 00:00:00 — Underlätta för företag i glesbygd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra det enklare att driva företag i glesbygd. Att kunna bo och arbeta i glesbygd är en oerhört viktig fråga. Dels för dem som lever i glesbygden men även för i sin helhet. För att göra detta möjligt måste det finnas företag och arbetstillfällen. Ett sätt att skapa denna tillväxt är att göra det enklare att driva företag, förenkla de hinder som uppstår för småföretagen samt att göra det mindre riskfyllt att anställa. I finns det oerhört många enmansföretag men steget från att vara enmansförstagare till att anställa sin första person är på grund av att situationen ser ut som den gör väldigt långt. Det finns en rad, som företagen uppfattar det, hinder för att anställa och på så vis kunna växa som företag samt skapa fler arbetstillfällen i sitt närområde. Enligt en undersökning från ansåg av småföretagarna att krångliga regler utgör ett stort hinder för tillväxt. av alla småföretagare ansåg att tidsbrist är ett stort hinder för tillväxt i det egna företaget. I andra undersökningar lyfts för höga arbetsgivaravgifter fram som en bidragande orsak varför man inte anställer. Även medfinansieringen i sjukförsäkringen är ett hinder för att våga anställa. När det gäller de kommunala handläggningstiderna i olika tillståndsärenden kan det skilja sig åt mellan olika kommuner. Det vore därför önskvärt att det där fanns en enhetlighet. På grund av ovan nämnda skäl är det angeläget att göra en översyn om hur man skulle kunna stimulera till egenföretagande samt se över vilka åtgärder som kan vidtas alternativt vilka regler som skulle kunna förenklas för att få företag att våga anställa i glesbygdsområden i .
mot · GZ02N337 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att alla elkunder har tillgång till det aktuella elpriset i utrustning som är kopplad till framtidens timavlästa elmätare. Dagens teknikutveckling gör det möjligt att bygga smarta elnät! För att möjliggöra en fortsatt utbyggnad av förnyelsebara energislag där produktionen varierar , som exempelvis sol och vind, måste man kunna balansera genereringen på ett effektivt sätt när andelen kommer upp till en högre nivå. Så länge sol och vind har en låg andel kan den balanseras med vattenkraft, men när andelen blir högre blir det svårare att balansera den på produktionssidan. Det är därför viktigt att hitta nya sätt att balansera varierande kraftproduktion. har en unik möjlighet genom att vi har en relativt stor mängd värmepumpar, som på ett enkelt och kostnadseffektivt sätt kan styras på ett sådant sätt att variationerna i elproduktion kan utjämnas. Med stor sannolikhet kommer även andelen eldrivna fordon att öka dramatiskt, vilket medför att det svenska elnätet står inför stora förändringar. Om alla ska ladda sin elbil efter hemkomsten från arbetet kommer de lokala elnäten bli starkt överbelastade. Utvecklade smarta elnät är en del av lösningen för att komma till rätta med detta. kan bli världsledande på smarta hus och smarta elnät då vi har våra stora företag såsom ABB, och som är världsledande inom sina områden. Genom en snabb övergång till nästa generation av internet, IPv6 (Internet Protocol Version 6) som ersätter dagens IPv4, ges möjlighet att skapa smarta nätverk. Övergången till IPv6 ger tillgång till ett antal miljarder IP-adresser, vilket gör att varje elmätare, elapparat och lampa kan få en egen IP-adress och att dessa därigenom kan vara direktuppkopplade till internet. Genom införande av det nya internetsystemet kan varje elkunds alla elmätarsystem ha en koppling till aktuellt elpris så att utrustning i husen kan styra effektuttaget timme för timme. Elpriset, som beror på tillgång och efterfrågan, kan då styra tidpunkten för användningen av el, vilket leder till ett effektivare utnyttjande av elsystemet och ger sänkta kostnader för den enskilde. Detta ger också möjlighet till nya produkter och tjänster. Ett exempel kan vara att alla värmesystem har en egen IP-adress och ständigt blir uppdaterade med det senaste elpriset från . Detta gör att ett ökat elpris snabbt och automatiskt kan återkopplas till systemet för att temporärt minska elanvändningen, vilket betyder lägre elkostnader. får vi nya företag som skapas av den nya teknologin.