mot · GZ02Fi240 · 2011-10-05 00:00:00 — På väg mot en kunskapsbaserad ekonomi 3Vägen mot en kunskapsbaserad ekonimi5 4Skarpa förslag i budgetmotionen7 5.1Återhämtning men rykte som tigerekonomi är betydligt överdrivet10 5.2Finanskrisens första fas begränsades till en industrikris13 5.4Sverige dras isär med försämrade villkor för barn och unga18 5.5Utvecklingen på arbetsmarknaden har tydliga förtecken20 5.6Starka offentliga finanser men läget kan snabbt försämras21 5.7God finansiell ställning för staten men hur är det med de reala tillgångarna?22 5.8En privat skuldkris har omvandlats till en offentlig finanskrisens andra fas26 5.9Finanskrisens andra fas kan bli lång30 5.10Utvecklingen på bostadsmarknaden oroar30 7Utgångspunkter för socialdemokraternas budgetalternativ40 7.1Ansvar för offentliga finanser40 7.2Full sysselsättning en riktig arbetslinje41 7.3Investeringar i den kunskapsbaserade ekonomin42 8.1Utbildning och jobb för unga45 8.2Stärkt konkurrenskraft för välfärd och nya jobb48 8.3.1Reformer för kunskap och likvärdighet52 8.4Sverige behöver en kompetensförsäkring55 9.1.1Behov av bättre matchning63 9.1.3Varje arbetad timme behövs för välfärdens framtida finansiering67 9.1.4En arbetslöshetsförsäkring för trygghet och omställning70 9.3.1Järnväg och övrig kollektivtrafik75 9.4Fler bostäder och fler attraktiva bostadsområden78 9.4.2Behov av grön upprustning och blandad bebyggelse80 9.5Utveckling i hela landet82 9.6Investera i en bättre miljö83 9.8Jämställdhet för jobb och tillväxt90 10.1Sverige ska vara världens bästa land att växa upp i avskaffa barnfattigdomen93 10.2En sjukförsäkring för tillväxt och trygghet97 10.5Mobilisera mot den organiserade brottsligheten100 10.6Kraftfulla åtgärder för att motverka skatte- och bidragsfusk101 10.7Översyn av vinst och konkurrens i välfärden102 10.7.1Välfärd, konkurrens och vinst104 10.8Kultur för kreativitet och utveckling105 Beräkning av statsbudgetens intäkter 2012117 Utgiftsområden med avvikelse från regeringens förslag120 12Tak, saldo och sparande127 Statsbudgetens saldo och statsskulden127 Den offentliga sektorns finanser127 godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till , , samt . godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster i enlighet med tabellen i avsnitt 10. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med tabellen i avsnitt 11. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden , 2014 och 2015 som riktlinje för regeringens budgetarbete i enlighet med vad som anges i motionen. avslår regeringens förslag till lag om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva. avslår regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) i den del som rör skattereduktion för gåvor. avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2011:000) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) i den del som rör skattereduktion för gåvor. avslår regeringens förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) i den del som rör sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster. avslår regeringens förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) i den del som rör skattereduktion för gåvor. avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1999:1305) om . avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter (2001:1227) i den del som rör skattereduktion för gåvor. avslår regeringens förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:000) i de delar som rör skattereduktion för gåvor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inriktningen av skattepolitiken. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om nedskalning av förvärvsavdraget i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om höjt grundavdrag för pensionärer i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om sänkta arbetsgivaravgifter riktade mot små företag i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om skattekreditering för personer med försörjningsstöd i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om slopad generell nedsättning av arbetsgivaravgiften för unga i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om skattereduktion för HUS-arbete i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om skattereduktion för avgift till arbetslöshetsförsäkringen i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om vägslitageskatt i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om registreringsskatt för motorfordon i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om höjd alkoholskatt i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om skatt på fluorerade gaser i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om skatt på handelsgödsel i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om skattereduktion för förvärv av aktier i onoterade bolag i enlighet med vad som anförs i motionen. 3Vägen mot en kunskapsbaserad ekonimi Vi kan aldrig acceptera arbetslösheten. Full sysselsättning är det övergripande målet för den socialdemokratiska ekonomiska politiken. Som land har vi inte råd med det slöseri som arbetslösheten innebär. En förutsättning för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen är att vi får ett mer jämställt samhälle. När män och kvinnor delar på ansvaret för jobb och familj förbättras både den ekonomiska tillväxten och människors livskvalitet. Kvinnor och män ska ha samma frihet och självständighet, samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter och lika makt att forma sina liv. När alla har ett arbete blir rikt, både ekonomiskt och mänskligt. Alla har skyldighet att bidra till samhällets utveckling utifrån sina förutsättningar. Med fler människor i arbete klarar vi att finansiera utbildning, vård och omsorg för alla. Vi har högre ekonomiska ambitioner för . ska ligga i framkant av utvecklingen även . Då måste vi vara handlingskraftiga . Vi förnyar vår ekonomiska politik. ska använda varenda skattekrona rätt, för att säkra framtidens tillväxt. Vi har en tydlig vision för att göra till en konkurrenskraftig, kunskapsbaserad ekonomi. Om vi ska stå starka måste vi konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor och inte med låga löner. Regeringens ensidiga ekonomiska politik baserad på stora skattesänkningar har nått vägs ände. Utanförskapet är oförändrat, arbetslösheten har ökat, klyftorna och barnfattigdomen har växt liksom de ekonomiska skillnaderna mellan könen. Fler är långtidsarbetslösa, bostadsbyggandet har minskat och skolresultaten försämrats. behöver en ny färdriktning också för den ekonomiska politiken. Läget i världsekonomin är allvarligt. Risken för recession i är uppenbar. Det ställer stora krav på den ekonomiska politiken även i . Starka offentliga finanser är avgörande. gäller det att göra rätt saker. Vi vill prioritera investeringar i det som också långsiktigt bygger starkt utbildning, infrastruktur och bostäder. Då behöver vi utveckla svensk konkurrenskraft. behöver en förstärkt strategisk samverkan mellan staten, näringslivet och akademin med mer av samarbete och gemensamma prioriteringar av såväl forskningsresurser som utbildning. Skolan står i fokus. En kunskapsbaserad ekonomi börjar i en skola där alla barn lyckas. Vi vill skapa en modern kunskapsskola med kvalitet och kreativitet i centrum. Alla skolor ska vara bra skolor. Det kräver att vi investerar i lärarnas kompetens och utveckling. Utbildning är en färskvara; därför tror vi på det livslånga lärandet. ska bli en kunskapsnation av världsklass, och då måste fler ges chansen till god utbildning. Vi har inte råd att inte ta vara på de tillväxtmöjligheter som ligger i ett mer jämställt samhälle. Kvinnors möjligheter till arbete och utveckling och ekonomiskt oberoende genom egen försörjning är en prioriterad fråga för oss socialdemokrater och en viktig del av en ny färdriktning för . Ekonomin växer när människor växer. Ökade klyftor ger inte fler jobb och en bättre ekonomisk utveckling. Strävan efter ekonomisk utveckling och ökad jämlikhet är två sidor av samma mynt. Det ska alltid krävas av den enskilde att denne gör rätt för sig efter bästa förmåga. Men var och en ska också veta att samhället fungerar och möjliggör ett bättre liv för alla. Detta är kärnan i vad vi kallar värdeburen tillväxt, en moralisk ekonomisk utveckling. Miljöproblemen kräver investeringar och tuffa miljökrav. ska ta sin del av miljöansvaret och gå före på miljöområdet. Vi ska vara först med att använda framtidens miljövänliga teknik. Då krävs investeringar i järnväg och kollektivtrafik, ett nytt klimatinvesteringsprogram och stimulanser för mer miljövänliga bilar. Vi tror på ett modernt arbetsliv där de anställdas intressen står i centrum. Vi tror på ett arbetsliv där människor trivs, har möjligheter till inflytande över sin arbetssituation och kan utvecklas i jobbet. Det är en avgörande del av den kunskapsbaserade ekonomi och den värdeburna tillväxt som vi vill se för . Storstäder som bärs fram av en pulserande framtidstro är en viktig ingrediens i bygget av ett modernt och konkurrenskraftigt . Väl fungerande storstäder är avgörande för att vi ska få tillväxt och fler jobb i hela landet. vill vi därför göra tillväxtskapande investeringar i våra största städer. Det handlar om att bygga järnvägar och kollektivtrafik, fler bostäder, viktiga klimatinvesteringar och en ordentlig upprustning av miljonprogramsområdena. råder stor bostadsbrist på många håll i . Människor har svårigheter att flytta dit jobben och utbildningsplatserna finns. Det behövs en ny bostadspolitik som ger en större rörlighet på bostadsmarknaden och blandade bostadsområden. Alla människor, inte bara de med goda ekonomiska förutsättningar, ska ha möjlighet att leva i bra bostäder till rimliga kostnader i en stimulerande och trygg miljö. Då krävs att staten och kommunerna gemensamt tar ansvar för att det byggs fler bostäder. är ett glest befolkat land med behov av snabba miljövänliga transporter. Trots det har vi underinvesterat i järnväg. Det finns ett betydande behov av infrastrukturinvesteringar i hela landet, inte minst i och kring våra stora städer. En del i en ny färdriktning för bör vara att nu börja lägga grunden för fungerande snabba järnvägar i . Dessutom behövs fungerande mobiltelefoni och bredband med hög överföringshastighet i hela landet. Den som känner att välfärden krackelerar, rustar sig för ojämlikhet. Det är det vi kunnat se i vårt land . Den utvecklingen kan aldrig vara ett framgångsrecept. Samhällen som håller ihop, med stor tillit människor emellan, har bättre ekonomisk tillväxt och lägre brottslighet än samhällen med låg tillit. En omfattande generell välfärd ökar tilliten i samhället. behöver en ny färdriktning där alla tillsammans är med och tar ett gemensamt ansvar för att hålla ihop vårt land. De som tjänar allra bäst kan bidra lite mer i ett tufft ekonomiskt läge. Tillsammans kan vi med en aktiv social investeringspolitik prioritera att avskaffa barnfattigdomen, ge fler barn och unga god utbildning, möjligheter till kulturupplevelser och möjliggöra för fler att komma ut i arbete. Då får vi ett bättre samhälle för alla. Det ekonomiska läget är mycket osäkert. stora beroende av omvärlden gör att det finns betydande risker för en klart försämrad utveckling i vårt land. Vi menar att det i ett sådant läge måste finnas en beredskap att stimulera ekonomin för att hålla uppe den inhemska efterfrågan och för att skjuta till medel till kommunsektorn för att undvika uppsägningar och försämringar i vård, skola och omsorg. Vi kommer därför mycket nogsamt att studera den ekonomiska utvecklingen och är beredda att återkomma med ytterligare insatser om det skulle visa sig nödvändigt. 4Skarpa förslag i budgetmotionen Vi föreslår omfattande investeringar i jobb och utbildning för unga, sammanlagt 57 400 platser inom högskolan, vuxenutbildningen i traineejobb och utbildningsvikariat till en kostnad av . Vi vill se en strategisk samverkan mellan näringsliv, forskning och parterna på nya områden som transporter, miljö och energi, hälsa och livsvetenskap, den demografiska utmaningen och attraktionskraft, för de kommande fyra åren. Vi föreslår en ny riskkapitalfond med . Det enskilt viktigaste för elevernas resultat i skolan är bra lärare. Vi vill avsätta de kommande fyra åren till kompetensutveckling av lärare och för karriärmöjligheter för lärare och utveckling av skolledarrollen. behöver en kompetensförsäkring som bygger på arbetslinjen och ger människor möjlighet att utveckla sitt kunnande. Vi vill investera i moderna transportsystem. Tunnelbanan i behöver byggas ut. Vi avsätter för sträckan OdenplanNya 20122015. föreslår vi för utbyggd kapacitet i järnvägssystemet. Bristen på hyreslägenheter och studentbostäder är skriande på många håll. Vi föreslår att en skattestimulans på för investeringar i hyres- och studentlägenheter införs . Behovet av underhåll är stort i fastigheter byggda under miljonprogramsepoken. Vi vill införa en modell med statliga lånegarantier för upprustning och energieffektivisering av dessa fastigheter. Låneramen omfattar totalt och kan sökas av alla fastighetsägare mot en garantiavgift. För fastigheter i områden med särskilt hög arbetslöshet ska staten kunna subventionera garantiavgiften, en utgift som bedöms uppgå till . Vi bedömer att cirka 60 000 lägenheter kan rustas upp tack vare lånegarantierna. Vi föreslår en kompetenskommission som ska arbeta med förbättrad matchning mellan arbetsgivarnas behov och de arbetssökandes kompetens. Till sitt förfogande har de för att upphandla bristyrkesutbildningar. Vi föreslår att omdisponeras från ineffektiva coacher till förstärkt förmedlingsverksamhet. För personer med mer omfattande behov av stöd för att få förankring på arbetsmarknaden så föreslår vi Kraftsam, en dörr in till möjligheter att få individuellt utformat stöd. Vi föreslår 1 500 plusjobb för personer som står långt ifrån arbetsmarknaden och 1 400 platser i offentligt skyddat arbete för personer med psykiska funktionshinder. Vi vill arbeta för ett modernt arbetsliv där de anställdas intressen står i centrum. Vi tror på ett arbetsliv där människor trivs, har möjligheter till inflytande över sin arbetssituation och kan utvecklas i jobbet. Vi avsätter till ett systematiskt arbetsmiljöarbete. En stark a-kassa som omfattar alla löntagare är en avgörande del av en väl fungerande arbetslinje. Vi föreslår i denna motion ett tak för avgiften på och en höjd ersättningsnivå i a-kassan till . Taket höjs till per dag . Efter 100 dagars arbetslöshet trappas taket i a-kassan ned med per dag. För att långsiktigt öka sysselsättningen bland utrikes födda vill vi förstärka kvaliteten i etableringsinsatserna. De som sfi-bonus och lotsar kostar vill vi använda effektivare för validering, arbetspraktik och grundläggande utbildning i regi. På många orter försvinner nödvändig kommersiell serviceinfrastruktur, det är ett hot mot inte minst de små företagens möjligheter att klara sin vardag och utvecklas. Vi föreslår ett särskilt stöd om för att trygga tillgängligheten till viss grundläggande kommersiell service i gles- och landsbygd. Vi vill införa ett nytt system med stöd för klimatinvesteringar, där förutom kommuner, även företag, ideella organisationer eller alla i samarbete kan få stöd för projekt. Vi avsätter , sammantaget de kommande fyra åren till lokala klimatinvesteringar. Det behövs kraftiga styrmedel för att ställa om till ett hållbart samhälle. Vi föreslår ett nytt system för miljöbilsbonus och registreringsskatt där bilar med låga utsläpp får bonus och bilar med höga utsläpp får registreringsskatt. Investeringar i solvärme och solel har rönt stort intresse och är en viktig framtidsmarknad för svenska företag. Vi avsätter , sammantaget de kommande fyra åren för ett solinvesteringsstöd. När män och kvinnor delar på ansvaret för både jobb och familj förbättras den ekonomiska tillväxten och människors livskvalitet. Vi vill därför lagstifta om rätt till heltid och införa ett tak för allmänna visstidsanställningar. Vi avsätter också i stimulans till kommuner som ordnar barnomsorg på obekväm arbetstid. Det ska råda nolltolerans mot barnfattigdom i vårt land. Det kräver att vi når målet om full sysselsättning. Men en del saker kan göras . Vi vill höja underhållsstödet med och taket i de s.k. vab-dagarna så att fler får en rimlig vardagsekonomi. Vi vill se kraftfulla åtgärder för dem som är överskuldsatta och stimulera kommunerna att sänka avgifterna i kultur- och . Vi vill ha en sjukförsäkring som bygger på arbetslinjen, ger bra inkomsttrygghet, finansieras solidariskt och där ingen faller mellan stolarna. Vi vill att de allra flesta ska få i ersättning vid sjukdom. vill vi att taket ska vara tio prisbasbelopp. I ett första steg vill vi nu höja taket till åtta prisbasbelopp 2012 och åtta och ett halvt prisbasbelopp 2013. Vi vill också att ersättningen ska vara under hela sjukdomsperioden. Skillnaderna i såväl dödlighet som självskattad hälsa har ökat mellan olika socioekonomiska grupper . Vi vill ha en statlig kommission för jämlik hälsa. Uppdraget ska vara att identifiera oacceptabla förhållanden som leder fram till skillnader i befolkningens hälsa samt ta fram förslag på hur vi kan minska hälsoklyftorna. Alla har rätt till en god sjukvård. Den som blir sjuk ska veta att han eller hon får hjälp av personal som har den bästa utbildningen, tillräckligt med tid och som arbetar med de mest moderna metoderna och den senaste medicinska tekniken. Vi tillför till sjukvården för att kompensera landstingen så att de inte behöver försämra högkostnadsskyddet på det sätt som regeringen föreslår. Den grova organiserade brottsligheten har fått fäste i . Vi vill förstärka kampen mot den organiserade brottsligheten och centralt skapa betydligt bättre förutsättningar för att samla kunskap och använda resurserna på ett effektivt sätt. Vi vill därför ge till under 20122015, vilket motsvarar minst 100 tjänster med specialistkompetens. För att upprätthålla ett starkt samhällskontrakt är det avgörande att alla former av skatte- och bidragsfusk motverkas kraftfullt. vill vi därför tillföra totalt för ökade resurser till att bekämpa skattefusk och i en särskild satsning mot bidragsbrott anslår vi därför totalt till polisen och . För socialdemokratins del är det viktigt att säkerställa att varje skattekrona används så effektivt som möjligt. Därför vill vi se en bred utredning om vinst och konkurrens i välfärden. Att skapa förutsättningar för kultur att blomstra är att skapa förutsättningar för ett levande, demokratiskt samhälle. Därför vill vi införa fri entré på statliga museer, fortsätta digitaliseringen av biografer, öka stödet till svensk barnfilm och satsa på ett nytt kultur- och demokratiprojekt för unga. Totalt avsätter vi till kultursatsningar 20122015. 5.1Återhämtning men rykte som tigerekonomi är betydligt överdrivet väg genom den globala krisen har kantats av tvära kast. föll BNP , vilket var det största årliga BNP-fallet sedan utbrott. Redan efterföljande år följde dock en mycket stark rekyl uppåt med en BNP-tillväxt på , en siffra som senast överträffades 1964. Av mediarapporteringen och den ekonomisk-politiska debatten kan man ibland få intrycket att klarat den globala krisen väsentligt bättre än den stora majoriteten industriländer. Det är en bild som behöver nyanseras. Det är korrekt att BNP-tillväxt och första halvan av 2011 har varit mycket stark i en internationell jämförelse. Men till saken hör även att fallet i BNP har mycket få internationella motsvarigheter. utmärker sig alltså egentligen genom att krisförloppet, sett till svängningarna i BNP, varit mer dramatiskt än bland de flesta andra industriländer. Den totala återhämtningen i svensk ekonomi framstår inte som särskilt överväldigande. Som illustreras i figur 1 ansluter sig till den breda mittklungan i industrivärlden när det gäller tillväxt i BNP och sysselsättning perioden 20082011. Vidgar man jämförelsen till att även omfatta regioner utanför de traditionella industriländerna framstår ekonomiska prestation som ännu något blekare. Den totala tillväxten i världsekonomin perioden 20082011 (inklusive Internationella valutafondens [IMF] prognos för ) uppgår till , vilket ska jämföras med väsentligt mer blygsamma i den svenska ekonomin. I IMF:s aggregat Emerging and developing economies, som består av 150 länder i , och , växer ekonomin med . Det motsvarar en årlig genomsnittlig tillväxttakt på . Den fortsatt mycket starka utvecklingen i och , total BNP-tillväxt , är självfallet en viktig förklaring till dessa siffror. Figur 1 BNP och total sysselsättning i industriländerna 20082011. Källa: Bearbetning av data från IMF. Anm: Aktuella länder utgör gruppen Advanced economies enligt IMF:s defintion. Data saknas för . Jämfört med länderna i den gamla industrivärlden, många av dem svårt tyngda av misskötta statsfinanser och kollapsade finans- och bostadsmarknader, så står svensk ekonomi relativt stark. Men det räcker inte om man anlägger ett mer långsiktigt perspektiv på de ekonomisk-politiska utmaningarna. Jämfört med de nya tillväxtmarknaderna i , och framstår näppeligen som en tigerekonomi, tvärtom. Man ska dock komma ihåg att den höga tillväxten i dessa regioner i betydande utsträckning är ett uttryck för upphinnareffekter, det vill säga att länder med lägre utvecklingsnivå tenderar att växa snabbare än mognare industriländer. Allt talar för att takten i den ekonomiska utvecklingen i länder som och kommer att avta väsentligt relativt dagens nivåer. Figur 2 Tillväxt i BNP 20082011 inklusive IMF:s prognos för Källa: Bearbetning av data från IMF. 5.2Finanskrisens första fas begränsades till en industrikris De snabba svängningarna i svensk BNP är ett uttryck för stora exportberoende. När finanskrisen slog klorna i världsekonomin föll investeringar och konsumtion drastiskt på många av viktigaste exportmarknader. En lång räcka varuexporterande svenska bolag fick se sina orderböcker, bokstavligen talat, tömmas över . Innan fallet stannat upp hade totala export minskat med , varav varuexporten, som minskade med närmast ofattbara , stod för merparten av minskningen. Värdet på den svenska exporten motsvarar halva BNP, vilket gör till ett av de mest exportberoende industriländerna. Det förklarar varför sett till fallet i BNP kom att drabbas hårdare av krisen än nästan alla andra jämförbara länder. Men det ger också en bakgrund till den snabba återhämtning som inleddes . Under , 2009, föll den svenska kronan mycket kraftigt relativt valutorna på de viktigaste exportmarknaderna. Enligt så kallade TCW-index2 uppgick kronförsvagningen till , vilket kraftfullt förstärkte det uppsving i svensk export som följde när chockvågorna efter den akuta finansiella krisen hade lagt sig och den globala efterfrågan åter börjat normaliseras. Kronförsvagningen ackompanjerades av en kraftfull och internationellt koordinerad penning- och stabiliseringspolitisk aktion som för vidkommande visade sig bli synnerligen vältajmad. I många andra länder, däribland , , , och , hade krisen redan hunnit få ordentligt fotfäste i den inhemska ekonomin med betydande återverkningar på bostadspriser, inhemsk konsumtion, sysselsättning och offentliga finanser.