mot · GY02Fi11 · 2011-05-03 00:00:00 — Skolans roll är inte bara att vara kunskapsförmedlare utan till stor del också att förmedla en djupgående förståelse och acceptans för vårt svenska kulturarv från en generation till en annan. I kulturarvet ingår det svenska folkets gemensamma historia, kultur, traditioner, normer och värderingar, språk och religion. Dessa är de byggstenar vilka menar utgör grunden för ett tryggt och stabilt . Utan goda kunskaper om dessa byggstenar, och då framför allt gemensamma normer, värderingar och språk, är det svårt, om inte omöjligt, att bli en naturlig del av det svenska samhället. Skolan bör därför betona kärnfamiljens betydelse, tidigare generationers samlade kunskap och erfarenhet, den kristna etiken samt inte minst den västerländska humanismens centrala betydelse i vårt samhälle. Det är av central vikt att skolan ger eleverna nödvändig kunskap om vikten av ett samhälle som genomsyras av sammanhållning, men även psykiskt och fysiskt välbefinnande. Ett led i det arbetet är att ge våra elever en naturlig relation till äldre generationer och motverka de ökande åldersklyftorna i samhället. Det kan exempelvis ske genom att det inrättas en s.k. klassmorfar på varje skola eller i varje klass samt genom att skolklasser ges möjlighet att besöka äldreboenden för att därigenom knyta kontakter över generationsgränserna. Våra äldre kan bli en värdefull resurs i skolan. Skolan ska lära ut den djupa innebörden av demokrati och respekt för andras åsikter samt stimulera till kritiskt och konstruktivt tänkande och reflektion kring etiska och moraliska frågor. Kritiskt och självständigt tänkande ska uppmuntras inte bestraffas. Vidare bör etik och moral betonas mer än , så att eleverna lär sig att samarbeta och att visa hänsyn, kamratanda och ärlighet. För att bekämpa otrygghet och psykisk ohälsa bland eleverna samt för att avlasta lärarkåren, som tvingas ägna alltför mycket tid åt andra saker än ren kunskapsförmedling, vill genomföra en satsning på fler vuxna i skolan i form av bl.a. fler skolsköterskor, skolpsykologer och kuratorer samt en utveckling av klassmorfarverksamheten. Mobbning, sexuella trakasserier och utanförskap ska motverkas på samma sätt som på alla andra arbetsplatser. Elever som inte fungerar i skolsituationen ska kunna omplaceras även mot den enskilda elevens och föräldrarnas vilja. Trygghet och studiero för skötsamma elever måste alltid vara överordnad bråkiga elevers önskemål. 6.1En urholkningstrend som måste brytas förstärkningar av välfärdens kärna Kvaliteten i välfärden sjunker och enligt SCB kommer försörjningsbördan att stiga upp mot ca 2,25 personer att försörja per yrkesaktiv svensk medborgare, i stället för att som behövligt minska. ligger i EU:s bottenskikt vad gäller antalet vårdplatser, kunskapsutvecklingen i skolan är oroande, äldreomsorgen har upprepade gånger visat på allvarliga brister och pensionsnivåerna har med hänsyn tagen till inflationen28 kommit att hamna rent ut sagt skamligt lågt. Denna utveckling har tillåtits fortgå trots att ligger i det absoluta toppskiktet vad gäller skatteuttag. ser mycket allvarligt på detta, och utöver de positiva effekter som våra sysselsättningsstimulerande åtgärder skulle medföra för statsfinanserna, och därmed förmågan att upprätthålla välfärden, kommer vårt förslag till höstbudget att förorda förstärkningar av de direkta anslagen till välfärden. Utbetalningen av ekonomiskt bistånd till invånarna har ökat i 9 av 10 kommuner, något som tillsammans med vikande skatteintäkter medfört en stor påfrestning för kommunernas förmåga att upprätthålla en god nivå på välfärdens kärna skola, vård och omsorg. Regeringen bedömde i budgetpropositionen att bara utbetalningarna av försörjningsstöd (socialbidrag) kommer att ha ökat med , eller ca 40 000 personer, till en kostnad på beräknat i helårsekvivalenter. Sedan denna bedömning gjordes har krisens effekter mildrats, men ännu räknar regeringen med arbetslöshetstal på mot slutet av mandatperioden. Kostnaderna för kommunerna ökar dessutom ytterligare i och med regeringens princip om att kommuner och regioner ska medfinansiera statliga infrastrukturprojekt. Taget i beaktande den ekonomiska krisens konsekvenser för den offentliga servicen, särskilt vad gäller välfärdens kärna, ställer sig bakom det tillfälliga extrastödet till landets kommuner. Vi anser dock att det inte räcker med ett engångsbelopp som tillfälligt mildrar krisens effekter utan att det är hög tid att hela den negativa trenden vad gäller välfärdens utveckling både bromsas och vänds. 6.2.1Fokus på förbättrade levnadsvillkor De svenska seniorerna har till skillnad från andra grupper i samhället fått uppleva en stadig försämring av sina levnadsvillkor. Hundratusentals svenska pensionärer har tvingats att leva på en månadsinkomst som ligger på eller strax över existensminimum.29 Alldeles för många svenskar drabbas av våld, övergrepp eller försummelser efter sin 65-årsdag.30 Därtill är det alltför svårt att i dagens få tillgång till adekvat vård och omsorg för de äldre som inte klarar sig själva. uppfattning är att välfärden ska sträcka sig genom livets alla skeenden. Denna utveckling måste därför vändas så snart som det är möjligt, varför vi i detta budgetförslag presenterar en rad åtgärder som vi ämnar föreslå för att underlätta livet och vardagen för våra äldre. kan inte acceptera att pensionärerna, som fått se sina villkor försämras, också ska beskattas hårdare än löntagare. En satsning som redan förts fram är förslaget att låta jobbskatteavdraget omfatta även inkomst av pension, till stort gagn för den enskilda pensionären.31 I den nationella brukarundersökningen för äldreomsorgen framkom det tydligt att social samvaro och aktiviteter var områden som de äldre var missnöjda med. Äldres sociala behov behöver därför uppmärksammas i en större utsträckning, då samvaro med andra höjer livskvaliteten samt är ett viktigt sätt att upprätthålla och förbättra sin funktionsförmåga. Att få möjlighet att leva ett aktivt liv är stimulerande och förbättrar de äldres välbefinnande. menar också att det bör vara en självklarhet att även ges chansen att få avnjuta nylagad, välsmakande och näringsrik mat. För att så många brukare inom äldreomsorgen som möjligt ska erbjudas detta vill införa ett statligt stimulansbidrag till kommunerna att fördela vidare till äldreomsorgen. 6.2.2Riktade insatser för att motverka brott mot äldre Våld mot äldre kan förebyggas genom en rad olika åtgärder. Ett sätt är att ge information till äldre personer som inte har insatser från äldreomsorgen om deras rätt till olika former av stöd och hjälp. Ett annat sätt är att öka kunskapen om brott mot äldre genom riktade utbildningar i ämnet till nyckelgrupper som äldre kan tänkas komma i kontakt med, såsom personal i äldreomsorgen, individ- och familjeomsorgen och kvinnojouren. För att i en högre grad öka tryggheten och förebygga våld mot våra äldre föreslår vi ett stimulansbidrag till kommunerna med det tillhörande uppdraget att de ska ta fram en strategi för att upptäcka och hantera våld mot äldre. 6.2.3Ökade satsningar på trygghetsboenden och anhörigvård Anhörigstöd är viktigt såväl ur den anhöriges som ur samhällets synvinkel. För anhöriga handlar det om att få stöd och känna uppskattning för de insatser som man gör för en närstående. Men det handlar också om den anhöriges behov av vila, att få tid över för personliga angelägenheter för att kunna bemästra situationen på bästa sätt. Stödet kan vara möjlighet till avlösning men också korttidsboende, dagverksamhet, utbildning av anhörigvårdaren, anhörigcentral eller träffpunkter för anhörigvårdaren. vill därför ge kommunerna ett statligt stimulansstöd med syftet att underlätta för de personer som vårdar eller stöder en närstående. I syfte att snabbt få till stånd en kraftig ökning av antalet trygghetsboenden för de äldre som kan klara sig på egen hand, men som inte anses vara tillräckligt hjälpbehövande för att få plats på ett särskilt boende, föreslår ett särskilt riktat investeringsstöd för att komplettera regeringens anslag. Därigenom hoppas vi öka förutsättningarna för att fler trygghetsboenden faktiskt byggs. Stödet föreslås vara kombinerat med krav på att trygghetsboendena även utformas för att bryta ensamhet samt för att skapa en högre grad av gemenskap. 6.3Förstärkt trygghet för familjer, barn och sjuka 6.3.1Ekonomisk trygghet för barnfamiljer Barnfamiljers ekonomiska situation påverkar hela familjesituationen på många olika sätt, oavsett om det handlar om en kärnfamilj eller om det rör sig om ensamstående föräldrar med barn. För att nå målet att hela samhället ska genomsyras av en mer barnvänlig atmosfär menar vi att förutsättningarna för familjebildning måste förbättras. ambition är därför att gradvis höja nivån på föräldrapenningen . Vi vill även införa en kostnadsfri familjerådgivning för barnfamiljer, och vi anser att de föräldrar som vill ordna omsorgen om sina barn på egen hand ska ha möjlighet till det. Därför måste också den nuvarande nivån på vårdnadsbidraget höjas. För att underlätta för ensamstående vill vi höja bostadsbidraget för ensamstående föräldrar. Vi vill även höja barntillägget för studerande, taket på den tillfälliga föräldraförsäkringen och havandeskapspenningen samt det eftersatta underhållsstödet. 6.3.2Nationella riktlinjer för samhällsvården av barn och unga Omkring 20 000 barn och ungdomar placeras utanför sina hem i landets samhällsvård. Denna verksamhet lider fortfarande av stora brister när det gäller att förebygga, upptäcka och åtgärda missförhållanden.32 Utgångspunkten bör vara att så många unga som möjligt bor kvar med sina närstående, men när situationen så inte tillåter är en väl fungerande samhällsvård av största vikt. Avsaknaden av tydliga nationella riktlinjer är en stor del av grundproblemet. Framför allt behöver det ställas högre krav på utförarna vad gäller exempelvis kompetens, specialisering och kontroll. Det är viktigt att personalen har adekvat utbildning, att vården har en tydlig inriktning och att registerkontroll görs i samband med anställning. Kravet på tillgång till läkare och psykolog behöver skärpas. Tätare inspektion av HVB-hem ska genomföras när verksamheten är nystartad, har uppvisat problem eller använder sig av behandlingsmetoder som inte är utvärderade. Behovet av eftervård är stort och därför ska sådan erbjudas i högre grad än . Dessutom behöver innebörden av begreppet eftervård tydligt definieras för att uppnå likvärdighet i hela landet. Den traditionella socialdemokratiska socialförsäkringen var i många avseenden generös mot den försäkrade, men hade en inbyggd godtycklighet som möjliggjorde att sjukskrivning och förtidspensionering blev enkla metoder för att dölja hur många människor som av olika orsaker hamnat utanför arbetsmarknaden. Att regelverken behövde reformeras råder därför ingen tvekan om, men när vi kan bevittna hur sjuka blir utförsäkrade och människor med rehabiliteringsförmåga alltför tidigt slängs in i arbeten de inte är redo för, så är det lätt att konstatera att regeringen i sin iver att få ned antalet sjukskrivningar har glömt vad sjukförsäkringen är till för att möjliggöra för sjuka att tillfälligt ersättas ekonomiskt och rehabiliteras för att kunna återgå till arbetsmarknaden. I de nuvarande regelverken har man byggt in brister som i huvudsak tar sig uttryck i avsaknaden av två fundament som är helt nödvändiga för att försäkringen ska fungera tillfredsställande: Läkare ska bedöma sjukdom och rehabiliteringsbehov inte centralt placerade tjänstemän utan insikt i de ärenden de hanterar. Eftersom rehabilitering och återgång till arbetsmarknaden sker genom två parter, och Arbetsförmedlingen, så måste också bedömningar och handlingsplaner fattas och efterlevas i samordning mellan myndigheterna. menar att det är uppenbart att rättssäkerheten för den enskilde måste stärkas i samband med prövningen gentemot sjukförsäkringssystemet. Vi vill därför göra det obligatoriskt för läkare att träffa och undersöka berörda personer innan man överprövar ett utlåtande från den sökandes behandlande läkare. som vi vill öka rättssäkerheten inom systemet vill vi också intensifiera kampen mot bidragsfusk genom en utökning av antalet kontroller och en skärpning av påföljden för avslöjade bedragare. Vi höjer också taket för sjukpenningen i paritet med höjningen för taket i a-kassan så att fler människor får ut av sin sjukpenninggrundande inkomst vid sjukdom. Vid sidan av dessa förändringar vill vi avvakta en mer långsiktig utvärdering av det nya systemets effekter innan vi föreslår nya, mer djupgående reformer på området. 6.4En svensk sjukvård i världsklass Medicinskt sett har svensk hälso- och sjukvård länge rankats högt i internationella studier och jämförelser, trots återhållsamma satsningar. Till viss del har verksamheten hållits fungerande tack vare effektiviseringar men, inte att förringa, även på grund av att vårdpersonalen tvingats jobba under hård press. De uteblivna resurserna har i förlängningen även inneburit att utbudet av svenska vårdplatser numera tillhör lägsta. Dessutom visar studier på stora skillnader inom vården mellan olika delar av landet. anser att det för att komma till rätta med problemet krävs en skärpt tillsyn av sjukvårdens ansvarsområden och eventuellt en mer detaljerad styrning över landstingen och regionerna. Vi tror även att ökade resurser för administrativ personal samt en ökad kvantitet specialistsjuksköterskor kommer att underlätta läkarnas uppgifter och därmed bidra till en generell höjning av både kvalitet och effektivitet inom vården. Därutöver förordar att hälsoundersökningar ska vara obligatoriska för alla som söker uppehållstillstånd i . Detta minimerar risken för spridning av sjukdomar som genom tidigare satsningar i princip utrotats i vårt land, eller förekommit, som den enskilda sökande direkt vid ankomst till får en etablerad kontakt med sjukvården. målsättning är att den svenska hälso- och sjukvården ska hålla hög internationell kvalitet och kunna erbjuda patienten de allra senaste kunskaperna, de mest avancerade behandlingsmetoderna, den nyaste tekniken och välfungerande läkemedel för att kunna bota, lindra och förebygga sjukdomar och ohälsa. Alla patienter ska ha rätt till vård av högsta kvalitet och tillgänglighet, oavsett var i landet de bor. För att vi ska närma oss målet om en svensk sjukvård i världsklass krävs det att tillgängligheten förbättras, att vi utvecklar, förbättrar och förnyar sjukvården så att fler personer med dödliga sjukdomar kan räddas till livet, att kroniska sjukdomar kan behandlas så att patienten kan fortsätta att leva ett fullgott liv samt att patienter som har en dödlig sjukdom och som upplever ett stort lidande får en kvalificerad palliativ vård i livets slutskede. Det är för oss självklart att sjukvården ska vara solidariskt skattefinansierad och ges till alla efter behov. presenterar nedan ett antal förslag till åtgärder som vi avser att prioritera. 6.4.1En akut- och tillgänglighetsmiljard Om akutmottagningen fungerar dåligt är det inte bara patienternas hälsa och säkerhet som äventyras. Med sin nyckelposition i hela sjukhusorganisationen ger en illa fungerade akutmottagning återverkningar på sjukhusets samlade verksamhet. Patienter som måste vänta på akutmottagningen, ofta under stark oro, kan tappa sin tillit till vården. Om akutmottagningen fungerar dåligt äventyras medborgarnas förtroende för hälso- och sjukvården i sin helhet, något som inte kan acceptera. Det är enligt oss också oacceptabelt att människor ibland tvingas vänta uppemot för att få vård på en akutmottagning. Målet måste vara att alla patienter som tvingas besöka akutsjukvården får en kvalificerad diagnos, och ingen ska behöva vänta på passande vårdinsats. Med andra ord ska patienten ha blivit behandlad och hemskickad, inskriven på annan klinik eller hänvisad till annan vårdnivå. Modellen med vårdgaranti för akutpatienter kommer från där väntetiderna på landets akutmottagningar kortats rejält de senaste åren.33 För att uppnå målsättningen om en snabb och välfungerande akutvård vill satsa på att utveckla och införa fler s.k. snabbspår inom vården. Med väl utrustade ambulanser som innehåller den senaste högteknologin och specialistutbildade ambulanssjuksköterskor som får använda sin kunskap fullt ut blir ambulansen den första viktiga länken i vårdkedjan. Behandling påbörjas redan i ambulansen och patienten kan tas direkt till rätt avdelning utan att behöva passera akuten. Detta innebär en avlastning för akutmottagningen och en enorm förbättring för patienten, som slipper vänta och lida i onödan. ämnar också rikta anslag till att förstärka och utveckla akutbils- och hembesökverksamheten som vi anser vara det naturliga komplementet till primärvården då vårdcentralerna är stängda. Dessa verksamheter tillgodoser befolkningens behov av läkarbesök i hemmen och riktar sig i första hand till äldre och barnfamiljer som har svårt att ta sig till närakuterna. Därmed kan akuten avlastas ytterligare. har det skett en alltför stor och riskfylld neddragning av antalet slutenvårdsplatser i . Platsbristen leder till sämre vård för patienten med ökad sjukhusrelaterad dödlighet, längre vårdtid och högre kostnad för vårdgivaren som följd. Bristen på vårdplatser leder också till sämre funktion på akutmottagningen och att patienter får vänta många timmar innan en vårdplats finns tillgänglig, ibland . Även patienter i behov av intensivvårdsplats tvingas alltför ofta vänta i timmar. ser det därför som angeläget att öka antalet vårdplatser. 6.4.2Satsningar på tidig identifiering av sjukdomar Den enskilt viktigaste faktorn för lyckad behandling av cancer är att upptäcka tumören tidigt, helst innan patienten hunnit märka av symtom. De svenska satsningarna på regelbundna kallelser till mammografi och cellprovstagningar har lett till minskad dödlighet i bröstcancer respektive livmoderhalscancer. uppfattning är därför att dessa typer av screeningåtgärder, där symtomfria individer undersöks i förebyggande syfte, bör utökas. Vi förordar därför satsningar med syfte att introducera fler nationella screening-program som kontinuerligt ska följas upp för att kvalitet och deltagande ska kunna värderas och förbättras. Det är av största vikt att sjukdomar inte tillåts fortskrida längre än nödvändigt. Av samma orsak förordar en obligatorisk hälsoundersökning för alla individer som söker svenskt uppehållstillstånd. Detta fyller en viktig samhällsfunktion då farliga och snabbtspridande sjukdomar som inte finns i skulle kunna upptäckas innan de introduceras i det svenska samhället. Därmed minimeras risken för onödiga epidemier. innebär en satsning som denna att de nya invånarna, i likhet med infödda svenskar, redan från början av sitt liv i etablerar en kontakt med den svenska vården. I flertalet av de europeiska länderna, bl.a. våra nordiska grannländer , och , är liknande system redan införda. Huvudscenariot i verksamhets- och kostnadsprognos är att antalet asylsökande 2012 kommer att uppgå till ca 26000 personer. För att garantera hälsoundersökningar för samtliga asylsökande enligt denna prognos kommer statens schablonersättningar att behöva utökas med för hälsoundersökningarna. 6.4.3Vård i livets slutskede När en person närmar sig livets slut är det viktigt att vård och omsorg präglas av professionellt kunnande om de kroppsliga behoven kombinerat med lyhördhet för både andliga och själsliga behov. Personer som befinner sig i livets slutskede såväl som deras anhöriga behöver känna sig trygga och säkra. Allt fler svårt sjuka och döende vårdas i särskilda boendeformer eller i det egna hemmet med hjälp av hemtjänst och hemsjukvård, vilket ställer höga krav på kompetens inom palliativ vård hos personalen i den kommunala vården och omsorgen. En rapport34 från understryker dock att det finns ett behov av kompetensutveckling i palliativ vård för personalen. I rapporten konstateras också att likvärdig vård inte kan erbjudas i hela landet. mål är att kunna erbjuda alla svårt sjuka en fullgod palliativ vård i . Vi förordar därför att ett nationellt centrum för palliativ medicin inrättas, där kunskap samlas och där man också forskar vidare inom området i vården. Vid detta centrum ska metoder utvecklas för att därefter spridas, både nationellt och internationellt. 7.1Säkerhet för individ och nation Känslan av trygghet är ett av de mest grundläggande behov vi människor har. strävar därför efter ett där medborgarna får känna sig socialt trygga i vetskapen om att våra gemensamma resurser fördelas rättvist och att välfärden prioriteras. Men medborgarna måste även få känna fysisk trygghet. I Statistisk årsbok 2010 (SCB) kan man läsa att antalet fall av misshandel ökat över den senaste tioårsperioden. uppmärksammade en studie finansierad av EU-fonden, , dessutom att har flest anmälda våldtäkter i som uppklarningsfrekvensen är den sämsta. av alla anmälda våldtäkter går till åtal. De etablerade partierna har i stället för att värna om brottsoffren och de skötsamma medborgarna valt att se brotten och följderna ur brottslingens perspektiv. För att skydda samhället mot återfallsförbrytare och grova brottslingar vill införa en kraftig straffskärpning, bl.a. genom införandet av verkliga livstidsstraff utan möjlighet till tidsbestämning eller benådning, obligatorisk utvisning av alla utländska medborgare som begår grövre brott samt ett avskaffande av nuvarande praxis där domstolarna ger återfalls- och serieförbrytare mängdrabatter på brott. Utöver ett enligt vår mening felaktigt fokus inom kriminalpolitiken har svenska politiker även länge prioriterat ned gränsskyddet, såväl militärt som polisiärt. Följden av detta är att narkotika och annat smuggelgods lättare har kunnat föras in i landet som landets invasionsförsvar i det närmaste helt nedmonterats. Detta, menar vi, medför att hela rikets säkerhet hotas vid en eventuell framtida militär konflikt. Denna utveckling kan på inga villkor tillåtas fortgå. 7.2En skärpt, mer human och mer rättvis kriminalpolitik ser det som en självklarhet att kriminalpolitiken måste utgå från att minimera den skada som drabbar brottsoffren. tvingas brottsoffer ofta vänta på att den åtalade ställs inför rätta. Denna väntetid måste förkortas, dels för att gärningsmännen inte fritt ska kunna vistas ute i samhället efter begånget brott, dels för att offret ska kunna lägga kränkningen bakom sig . Dessutom vill vi satsa på ett garanterat och kraftigt förstärkt vittnesskydd, så att ingen ska behöva avstå från att vittna i en rättegång på grund av rädsla och hot. Vidare är det för självklart att det efter en fällande dom inte ska falla på brottsoffren själva att kräva ut utdömt skadestånd. Vi kommer därför i kommande höstbudget att föreslå införandet av ett nytt system för utbetalningar av skadestånd, där staten garanterar brottsoffren den ersättning de har rätt till, oavsett gärningsmannens vilja eller förmåga till betalning. Med brottsoffren som utgångspunkt anser att offentliga register över pedofiler ska inrättas. För alla föräldrar som önskar ska möjligheten finnas att inhämta information rörande förekomsten av dömda pedofiler som redan bor i familjens närområde alternativt är på väg att flytta in i området. Vi anser även att polismakten för att stävja denna brottsform ska tillåtas att under väl reglerade former utöva brottsprovokation för att komma åt så kallade nätpedofiler. har med tilltagande oro observerat hur den organiserade brottsligheten har tillåtits växa sig alltför stor. När organiserad brottslighet får fotfäste i samhället utgör den ett allvarligt hot mot rättssäkerheten och vi menar därför att den måste bekämpas med kraft, varför vi föreslår flertalet riktade åtgärder. Bland annat anser vi att möjligheten att införa ett kronvittnessystem ska utredas.