mot · GZ02N257 · 2011-10-03 00:00:00 — Hundra procent förnybar energi De stora miljökonsekvenser och osäkerheter som omgärdar användningen av fossila bränslen och kärnkraft innebär att allt fler länder strävar efter en övergång till ett energisystem som baseras på förnybara energikällor. Denna utveckling har gjort de förnybara energikällorna allt billigare och kan både bioenergi och vindenergi konkurrera kostnadsmässigt med kärnkraft och kolkraft. Solenergi är på väg åt samma håll och spås bli konkurrenskraftigt . går kostnaderna för kärnkraft åt andra hållet; nya reaktorer blir allt dyrare att bygga. de gröna anser att fördelarna med förnybara energikällor är stora och att bör sätta upp som mål att ställa om energisystemet så att det blir helt förnybart. Vi anser att ett rimligt mål är att det ska ske men frågan har aldrig utretts av svenska myndigheter. Vi anser därför att regeringen bör ge i uppdrag åt att utreda hur en omställning kan ske. Även om det finns många utestående frågor som behöver klargöras av en sådan utredning finns det ändå två huvudspår som ovillkorligen måste följas. Det ena är att använda energi klokare så att användningen minskar. Det finns gott om underlag för att konstatera att användningen kan minska betydligt, enligt vissa kan den halveras, men tillhör de länder i EU med lägst ambitioner inom detta område. menar att takten i effektiviseringsarbetet åtminstone bör uppgå till den nivå som har antagits av EU, vilket innebär en fördubblad takt och en minskad energianvändning som resultat. Det andra spåret är att bygga ut den förnybara energin snabbare . byggs vindkraften ut snabbt, men takten har minskat inom andra förnybara tekniker. Totalt sett innebär det att utbyggnaden går mycket saktare än vad den har gjort . Takten de kommande 20 åren kommer enligt regeringens uppgifter att vara knappt hälften av genomsnittet . anser att takten behöver öka snabbt och åtminstone uppgå till samma nivå som . Genom en fördubblad takt i effektiviseringsarbetet vilket är i linje med EU:s förslag och i utbyggnaden av förnybar energi vilket har haft är det rimligt att uppnå ett helt förnybart energisystem . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett övergripande mål för den svenska energipolitiken ska vara att energisystemet helt ska baseras på förnybara energikällor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag till att utreda vilket år energisystem kan vara helt baserat på förnybara energikällor och hur det bör ske. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja effektiviteten i utnyttjandet av energi så att användningen kan minska. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fördubbla utbyggnadstakten för förnybara energikällor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa planeringsmål för alla förnybara energislag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag till att ta fram en strategi för hur bolagets verksamhet ska ställas om till helt förnybar energi. I den lilla byn i östra möts det gamla och det nya. I prästgården vid stenkyrkan håller kyrkoherden på att montera svarta gnistrande solceller på taket. Han säger att han energisanerar gården och när han är klar kommer solcellerna att ge mer el än vad prästgården behöver. Överskottet tänker kyrkoherden sälja på elnätet och kyrkan gör en bra affär; avsättningen är garanterad och de får bra betalt genom det tyska fastprissystemet. I Atterwasch är kyrkoherdens projekt inte unikt eller på något sätt uppseendeväckande. Där har vart och vartannat hus egna solpaneler och i byn finns en biogasanläggning som drivs av jordbrukarna. Tillsammans ger det mer energi än vad byn använder; invånarna i är inte bara självförsörjande med förnybar energi, de skapar ett överskott som matas ut på nätet och försörjer grannbyar och 21 företag i trakten. På det sättet liknar Atterwasch många andra tyska byar, även om det bara är några få städer som har kommit lika långt. Den politiska satsning som har gjort har varit en injektion för de förnybara energikällorna, framför allt för produktionen av förnybar el från små anläggningar som den på prästgårdstaket. Men mötet mellan det gamla och det nya är mer dramatiskt i Atterwasch än på de flesta andra platser. Byn ligger bara från ett av största kolkraftverk Jänschwalde och , som äger kraftverket, vill riva husen och kyrkorna i Atterwasch och de två grannbyarna för att komma åt det brunkol som ligger i marken under byarna. ödeläggs vägar, järnväg, jordbruk, våtmarker och skogar i ett område, större än . Kraftverket sväljer kol per dag. Det kol som ligger under Atterwasch räcker för att driva kraftverket . En del bybor har resignerat och några flyttar därifrån, men det finns även ett stort motstånd kvar och ett växande engagemang för det nya, en ökande insikt om att den förnybara energin är byarnas räddning. Allt fler människor, byar, kommuner, företag och organisationer i regionen kräver nu att kolkraftverken ska stängas och att energisystemet ska bli helt förnybart. En av dessa krafter är Evangelische Kirche Berlin-Brandenburg-Schlesien som har ställt sig bakom kravet att ska ställa om till ett förnybart energisystem och att kolkraftverken ska stängas. Atterwasch är med sina 241 invånare en dvärg som slåss mot en jätte. Men det är en förnybar dvärg mot en fossil och nukleär jätte. Vems idéer som vinner är i längden självklart, frågan är hur det tar, hur många som får lida och hur mycket som ska förstöras i processen. I Atterwasch liksom på andra ställen. För byarna i östra är tiden knapp, men den talar ändå för deras överlevnad. Det växande engagemanget för förnybar energi finns inte bara där utan över hela , och världen. Den tekniska utvecklingen gör de förnybara energikällorna allt billigare och mer konkurrenskraftiga. Energi från vind och biobränslen kan nu konkurrera med nya kolkraftverk och kärnreaktorer, och kostnaderna för solenergi rasar snabbt. Geotermisk energi växer kraftigt på många håll. De stora möjligheterna att effektivisera och använda energin smartare börjar också få genomslag hos både allmänhet, företag och politiker. Fördelarna med de förnybara energislagen är många. Den främsta hörs redan av begreppet; de är förnybara. Till skillnad från olja, gas, kol och uran räcker de i evighet om de används på ett hållbart sätt. Det är också en del av förklaringen till att de är mindre skadliga för miljön. Konsekvenserna av att använda fossila bränslen och kärnkraft blir allt tydligare medan det enda bränsle förnybara källor behöver kommer gratis och utsläppsfritt från solen. Vi slipper krossa, bryta och borra i marken under oss, vi slipper förbruka naturresurser och vi slipper utsläpp och läckor av tungmetaller, olja, radioaktivitet och andra gifter för att producera och använda bränslet. Det räcker med anläggningar som kan ta vara på energin. Men den förnybara energin har fler fördelar. En av dem är att anläggningarna ofta är små och därmed många. Från de största, som är lokala fjärrvärmeverk, via biogasanläggningar och vindkraftverk till solpaneler på enskilda hustak. Att ha många mindre energikällor utspridda över landet och drivna av olika energier ger en större säkerhet och tillförlitlighet i energisystemet i stort. Om en kärnreaktor stannar, eller i värsta fall havererar, drabbas 100 000-tals människor och företag, men om ett par vindkraftverk eller solpaneler slutar fungera är konsekvenserna inte så stora. Förnybara energikällor ger, , mer förutsägbara energipriser och tillförlitlig energiförsörjning. Det jämförelsevis lilla formatet ger även en mer mänsklig och användarvänlig energiförsörjning i vardagen. Vi kan alla bli våra egna producenter, som invånarna i , eller köpa el från grannen. Vi får större möjlighet att påverka vår egen energisituation och kan minska eller slippa vårt beroende av de stora bolagen och deras oförutsägbara priser och svårbegripliga avtal. Småskaligheten gör även att det går snabbare att bygga ny kapacitet. Det går fortare och är enklare att bygga många små (förnybara) energikällor än att bygga en stor. Ett exempel på det är att man i har hållit på att bygga en kärnreaktor . har vi i ökat vår kapacitet för förnybar elproduktion så mycket som den finska reaktorn kommer att ha när den står klar. En mer småskalig och decentraliserad energiförsörjning förändrar också maktbalansen i systemet. De stora bolagens dominans kan brytas och mer makt hamnar på det lokala planet och hos den enskilde. Inte minst kommer landsbygd, medelstora städer och mindre orter att få en större makt genom att de flesta förnybara energikällorna finns där. Ett förnybart energisystem skapar därför förutsättningar för jobb på landsbygden, dels för byggandet och skötseln av anläggningarna, dels för teknikutveckling och utbildning i skolor och företag. De kommunala energi- och avfallsbolagen kan också spela en större roll och föregå med innovativa åtgärder. Även ur ett nationellt perspektiv är jobben en av de faktorer som talar för de förnybara energikällorna. Världen kommer aldrig att sluta efterfråga förnybar energi och effektiva energilösningar, och det är redan den snabbaste växande sektorn i världen. De länder som har ett näringsliv och en industri som förstår det och kan konkurrera på det området kan också få en stark exportmarknad och många arbetstillfällen. 5 Hundra procent förnybar energi De stora fördelar som är förknippade med förnybara energikällor för ibland med sig att människor uppfattar en utbyggnad som ett mål i sig. Men det är bara när förnybar energi som utvinns på ett hållbart sätt ersätter kol, olja, kärnkraft eller andra ohållbara energikällor som utbyggnaden medför en miljövinst. Att bygga fler vindkraftverk som användningen av olja och kärnkraft är oförändrad betyder bara ännu större miljöpåverkan. Därför är ett mål för hur mycket förnybar energi som ska byggas bra, men inte tillräckligt. Det viktigaste är att användningen av fossila bränslen, kärnkraft och andra ohållbara energikällor minskar och att andelen förnybar energi blir så stor som möjligt av den totala energianvändningen. mål inom energipolitiken är att ställa om energisystemet så att det helt baseras på förnybara energikällor som används på ett hållbart sätt. Vi vill öka den förnybara energins andel av energianvändningen från till . Vi anser att en sådan förändring skulle gynna både medborgare, företag och som helhet och att ett hållbart energisystem är en förutsättning för ett hållbart samhälle. Som en del i detta menar att de svenska kärnreaktorerna ska tas ur drift i takt med att de inte behövs för energiförsörjningen i . Det är vår bedömning att det elöverskott som väntas uppstå ska användas för att stänga farliga och osäkra reaktorer. Förutsättningarna för att nå ett helt förnybart och hållbart energisystem är också utomordentliga. Kanske har vi i bland de bästa förutsättningarna i världen att nå ett sådant mål. Märkligt nog har möjligheterna för en sådan omställning aldrig utretts i . En genomgång av många underlag från forskare, myndigheter, utredningar samt svenska och internationella organisationer visar dock att en omställning av hela energisektorn kan göras; det är både tekniskt och praktiskt genomförbart. Mycket tyder också på att den kan ske betydligt snabbare i än i de flesta andra länder. Utifrån den kunskap vi har ser vi att kan ha ett helt förnybart energisystem . fick i uppdrag av regeringen att presentera en så kallad färdplan för ett utan nettoutsläpp av klimatgaser . Utredningen kan bidra med viktig kunskap om möjligheterna att ställa om energisystemet, men utgångspunkterna är alltför defensiva för att den ska kunna ge en bild av hur en omställning till ett helt förnybart energisystem kan ske och när den kan vara genomförd. Enligt direktiven ska utredningen endast beröra den fossila delen av energianvändningen och det öppnar därmed för att bygga ut andra ohållbara energislag såsom kärnkraft. Utredning den ska också utgå från begreppet nettoutsläpp, vilket innebär att utsläpp kan ske förutsatt att de kompenseras på något sätt; det medför att utsläppsminskningarna kan ske utomlands och slutligen är alltför långt bort. anser att bör ges i uppdrag att utreda möjligheterna att ställa om det svenska energisystemet till att bli helt förnybart. Detta har hög prioritet i energipolitiken och bör ske . En sådan utredning behöver ta ett helhetsgrepp och innefatta möjligheterna till effektivisering och utbyggnad av förnybara energislag samt presentera scenarier för hur kan och bör skapa ett sådant energisystem , 2030 och 2035 och vilka åtgärder som krävs för att nå målet. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Den billigaste, säkraste och renaste energin är den som inte produceras. Varje kilowattimme som används har konsekvenser, stora eller små beroende på varifrån den kommer. Att använda energi smartare, till exempel genom att byta ljuskällor, ventilation, styrutrustningar och liknande, är därför det i särklass säkraste, snabbaste och mest lönsamma sättet att utveckla energisystemet. Det första steget i omdaningen av energisystemet är därför att använda energin på ett smart sätt så att den räcker längre. slösar vi svenskar med energi som om det fanns hur mycket som helst, en vana som vi har lagt oss till med när energin var billig. trodde till exempel många energiexperter att elen skulle bli så billig att det inte ens skulle löna sig att ta betalt för den. Den inställningen har gjort att vi i ligger i topp i när det gäller energianvändning; per person använder svenskar, norrmän och finländare dubbelt så mycket energi som våra danska grannar. En politik för att nå ett helt förnybart energisystem förutsätter två förändringar jämfört med : Använd energin smartare. I slösar vi med energi på ett ohållbart sätt. Energin måste användas smartare så att den räcker längre och så att användningen minskar. Bygg ut de förnybara energikällorna snabbare. Takten i utbyggnaden av förnybar energi i har minskat . Takten behöver öka och utvinningen ske på ett hållbart sätt. Vidare krävs det nytänkande och stora investeringar för att göra elnäten mer användarvänliga och anpassade till modern energiteknik. 5.1.1Stor potential för energieffektiviseringar Genom att byta ut en glödlampa mot en lågenergilampa kan man minska elförbrukningen . Med bättre armaturer som reflekterar ljuset dit man vill ha det, närvarostyrning och sensorer som balanserar konstljus mot dagsljus, kan man minska förbrukningen lika mycket. Ventilation kan styras på liknande sätt såväl i industrier som i konferensrum. Värme, kyla och tryckluft kan också effektiviseras radikalt. Fjärrkyla kan spara el eller mer jämfört med luftkonditioneringsapparater. Och det finns stora möjligheter att minska energianvändningen i genom att använda energi smartare. visade att energianvändningen kan effektiviseras med , motsvarande mer energi än vad hälften av kärnreaktorerna levererar. Utredningen menar att hela den effektiviseringen är lönsam både för samhället och för användaren redan med de energipriser som rådde 2008. Med högre priser, framför allt på olja, ökar potentialen för lönsamma åtgärder. Trots att effektiviseringen är lönsam för både samhället och den enskilde sker den inte spontant; det behövs nya styrmedel. En del av dem kan vara ekonomiska i form av bidrag, stöd eller skatteförändringar. Men ofta är det olika personer som står för kostnaden av mer energieffektivitet och som får förtjänsten av det, och då kan de ekonomiska styrmedlen behöva kompletteras. Den som exempelvis bygger ett hus vill hålla kostnaden nere även till priset av sämre kvalitet och hög energiförbrukning. Användaren av huset har svårt att påverka byggandet. Energideklarationer, med skärpta krav, kan leda till att effektivare hus blir mer värda. Det är ingen mänsklig rättighet att bygga energislösande hus, så skärpta lagkrav på energieffektivitet för till exempel fönster är också en möjlighet. Det behövs också mycket mer utbildning av nyckelgrupper som arkitekter och fastighetsskötare. Möjligheterna är antagligen betydligt större än vad som framkommer i . anser exempelvis att energianvändningen kan halveras i fram . Av studier som gjordes på Volvofabriken i framkom att energianvändningen där var dubbelt så hög som i den fabrik som tillverkade samma bilar i , . Ett effektiviseringsarbete inleddes och var energianvändningen i halverad. undersökningar visade att även anläggningen i kan halvera sin energianvändning. statistik visar att energianvändningen i har minskat något , även innan recessionen. Myndigheten tror dock i sin långsiktsprognos att energianvändningen med regeringens energipolitik kommer att öka något under det kommande decenniet. Bakgrunden är framför allt bristen på politik för att utveckla ett energieffektivt samhälle som använder energin smartare. Regeringen har konsekvent motsatt sig alla förslag om höjda mål, bland annat från . EU har antagit som mål att energieffektiviteten ska öka jämfört med en baslinje som kallas Primes, vilket innebär en absolut minskning av energianvändningen jämfört med . Men regeringen har valt att räkna på ett sätt som innebär att utsläppen istället tillåts öka betydligt. Alla medlemsländer ska skicka in nationella handlingsplaner för effektivisering (NEEAP) till och senaste skedde det . Den förra planen från fick svidande kritik för att den inte uppfyller EU:s mål. En titt i den nya handlingsplanen ger en bild av en regering som fortfarande till varje pris vill undvika att öka effektiviteten och hittar på alla sorters räkneövningar för att ge sken av att man uppfyller målen. Planen är en provkarta över kreativa räknesätt men har ingenting med verkligheten att göra och det vore förvånande om inte återkommer med allvarliga synpunkter. Regeringen överdriver den förväntade energianvändningen 2020. Den ska utgå från användningen efter spontan effektivisering, inte före. För det första väljer regeringen att beräkna den förväntade energianvändningen 2020 utgångspunkten på ett felaktigt sätt. För att göra denna siffra så hög som möjligt (och så enkelt som möjligt kunna visa på effektivisering) utgår man från att ekonomisk tillväxt och energianvändning följer varandra, att det inte sker någon effektivisering alls i samhället utan politiska åtgärder. Vid en årlig tillväxt på i ekonomin ger detta räknesätt en förväntad energitillförsel på , en ökning eller mer . I verkligheten stämmer det inte; den använda baslinjen är upplåst och helt orimlig som utgångspunkt. I industriländer som har inte energianvändningen samma utvecklingstakt som den ekonomiska tillväxten. Den är betydligt lägre eftersom den tekniska utvecklingen gör att maskiner och fordon på marknaden blir allt mer effektiva. Dessutom sker strukturella förändringar som innebär att mindre energiintensiva sektorer av näringslivet i högre grad bidrar till BNP-utvecklingen än tidigare, då ekonomin dominerades av energiintensiv och råvarubaserad tillverkningsindustri som delvis har flyttat till andra länder. Denna minskning av samhällets energiintensitet, eller spontana effektivisering, är , vilket enligt EU ska vara utgångspunkten för planen. Resultatet av regeringens sätt att räkna är att energianvändningen vid 3 procents ökning av BNP antas vara högre än vad den skulle bli i verkligheten. Därefter räknar regeringen av detta som en del av den effektivisering som åstadkoms. Man kan likna detta vid en person som lovar att gå ner i vikt. Men istället för att jämföra med dagens vikt räknar han utifrån vad han skulle väga om han fortsatte att äta och slöa och anser att han har gått ner när han i verkligheten går upp ett. Uppgifter om minskningar förklaras inte. När regeringen väl har räknat den spontana effektiviseringen som sin egen går man vidare och anger ytterligare sänkningar av energianvändningen i transport- och industrisektorerna, hela jämfört med den förra planen, men man säger inte hur man har kommit fram till det eller vilka styrmedel som ska införas som inte fanns tidigare. Det är ett rent trollerinummer som inte förklaras på annat sätt än att det sker och man förutsätts lita på regeringens uppgifter. Planen är inget annat än en byråkratisk illusion, en bluff. En titt i handlingsplan för förnybar energi (NREAP) bekräftar att regeringen räknar med en ökning av energianvändningen istället för den minskning som EU begär. En jämförelse av alla EU-ländernas NREAP som har gjorts inom REPAP1 visar till och med att är det medlemsland där energianvändningen kommer att öka mest. menar därför att det behövs ett tydligt effektiviseringsmål och stöder effektiviseringsmål till 2020, vilket innebär att energianvändningen i skulle minska med jämfört med . Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Vi anser vidare att det behövs mer långsiktiga mål som leder till ett helt förnybart energisystem. Många energi- och miljöexperter menar att energianvändningen i till och med kan halveras. Vilka mål som ska gälla på bör ingå som en del i den större utredning om ett helt förnybart energisystem som föreslår i denna motion. 5.2Bygg ut de förnybara källorna De förnybara energislagen och effektiv energiteknik är framtiden, i alla bemärkelser. Inte minst är det en framtidsbransch, en av de mest expansiva i den globala ekonomin. finns det ingenting alternativt med förnybar energi; de dominerar marknaden. Det byggs mer förnybar kapacitet i världen än fossil och nukleär kapacitet tillsammans. Utvecklingen har gått mycket fort, så fort att de flesta inte har förstått att den andra energirevolutionen har inletts. lät vindkraftföretaget göra en undersökning bland svenskarna. gällde vilket energislag som har byggts ut mest i världen . En stor andel av de svarande trodde att kärnkraften hade byggts ut mest och att vindkraftens ökning var jämförelsevis liten. Verkligheten är dock den motsatta: vindkraften har byggts ut 70 gånger mer än kärnkraften. En intressant men talande knorr är att de som trodde mest på kärnkraften var högutbildade män, där trodde att mer kärnkraft har byggts. De som hade mest koll var unga kvinnor, arbetare och arbetslösa. 5.2.1Förnybar energi i världen och Jämförelser av installerad kapacitet är inte alltid rättvisande, men de är ett mått på utvecklingen. Bara ökade kapaciteten för vindenergi i med motsvarande sju stora kärnreaktorer, medan kapaciteten för kol och kärnkraft minskade med tre. över hela det gångna decenniet ökade vindkraften med 65 000 MW, motsvarande 40 stora kärnreaktore,r och solel ökade med 13 000 MW, medan kärnkraften minskade med 7 000, kolkraft med 12 000 och oljekraft med 13 000 MW. Av allt att döma kommer denna utveckling inte bara att fortsätta, den kommer att förstärkas. Det är i princip bara i några få utvecklingsländer, exempelvis och , som man bygger ny kolkraft och kärnkraft. I resten av världen dominerar den förnybara energitekniken helt. 5.2.2Stor potential för förnybart Det finns gott om studier som visar hur det är möjligt att ställa om till en förnybar energianvändning i , i och globalt, med teknik som finns och till rimliga kostnader. Den mest genomarbetade studien på det internationella planet är den rapport som FN:s klimatpanel IPCC presenterade , Special Report on Renewable Energy Sources and Climate Change Mitigation (SRREN). Det är en 900-sidig publikation om förnybar energi som bygger på underlag från 120 framstående forskare över hela världen. Den visar bland annat att av jordens energianvändning kan komma från förnybara energislag, även med en kraftigt växande befolkning. Enligt rapporten finns det inga tekniska eller ekonomiska hinder för att nå denna utveckling. Det enda hindret är politisk vilja som exempelvis slussar över investeringar till andra energislag. I ser vi tyvärr exempel på detta genom beslutet att tillåta nya kärnreaktorer. Många andra rapporter och underlag visar resultat som liknar dem i SRREN.