mot · GZ02Fi240 · 2011-10-05 00:00:00 — Uppmaningen till världens länder var att genast påbörja ett omställningsarbete för att minska sociala orättvisor och öka befolkningens hälsa. Den gav endast ett allmänt uppdrag att ta lärdom och intryck av kommissionens arbete. Andra länder och städer har dock visat sig vara betydligt mer offensiva i frågan. I tillsattes en kommission motsvarande WHO:s , kallad Health Lives. I har den socialdemokratiska majoriteten tillsatt en kommission med forskare, politiker och andra experter för att identifiera skillnader i hälsa mellan olika stadsdelar samt presentera lösningar på hur hälsoklyftorna kan minska. borde det vara dags för som nation att göra detsamma. Vi föreslår att regeringen tillsätter en kommission för jämlik hälsa. Uppdraget ska vara att identifiera oacceptabla förhållanden som leder fram till skillnader i befolkningens hälsa samt ta fram förslag på hur vi kan minska hälsoklyftorna. Uppdragets omfattning ska vara brett. Det kan handla om att studera ojämlika förhållanden i vården som leder till kortare livslängd beroende på var i landet man bor. Men det kan också handla om att granska den ekonomiska politiken och hur den påverkar människors livschanser och möjligheten till en bättre hälsa. Kommissionen bör ha en bred sammansättning och bestå av exempelvis förtroendevalda, forskare samt representanter från vården och näringslivet. Alla har rätt till en god sjukvård. Den som blir sjuk ska veta att han eller hon får hjälp av en personal som har den bästa utbildningen, tillräckligt med tid och som arbetar med de mest moderna metoderna och den senaste medicinska tekniken. Vi vill genomföra ett brett reformprogram för en jämlik sjukvård. Vi vill göra satsningar för att modernisera, utveckla och förstärka sjukvården. Vi vill införa en nationell kvalitetscertifiering för alla offentligt finansierade vårdgivare, med lika höga kvalitetskrav på alla vårdenheter och inom all omsorg. Vi säger nej till förslaget om att höja taken för högkostnadsskydden för besök i sjukvården och för läkemedel med 200 respektive . Förslaget har sämsta möjliga fördelningsprofil. De som besöker sjukvården ofta och är beroende av många mediciner får betala försämringarna. har t.ex. redovisat att ensamstående med barn redan nu i så hög utsträckning som andra avstår från att hämta ut läkemedel av ekonomiska orsaker. Den som aldrig eller ganska sällan besöker sjukvården slipper försämringar helt. förväntas de höjda patientavgifterna inbringa . För att kompensera landstingen för de uteblivna avgifterna från patientkollektivet tillför vi till landstingen . De ökade resurserna till hälso- och sjukvården kan användas på flera olika sätt. De möjliggör satsningar som leder till en mer jämlik vård. De kan också användas till mer personal i vården, högre löner för de vårdanställda och fler vårdplatser. Regeringen försöker genom stimulansbidrag styra landstingen att införa etableringsfrihet. Vi anser inte att detta är en fråga som staten ska engagera sig i, och vi avvisar därför det tidsbegränsade stimulansbidrag till landstingen som införs och som syftar till att öka användningen av LOV i specialistsjukvården. Vi föreslår istället att pengarna används till ett stimulansbidrag till landstingen för att förbättra omhändertagandet av svårt sjuka äldre patienter. Alla har rätt till sjukvården på lika villkor. Den som har haft möjlighet att teckna en privat sjukvårdsförsäkring ska inte kunna få snabbare vård än andra på ett offentligt finansierat sjukhus. Lagstiftning kring detta avskaffades 2007. Vi anser att det bara är hälsotillståndet som ska avgöra när och hur du får vård på ett offentligt finansierat sjukhus aldrig plånbokens tjocklek eller olika privata försäkringar. Vi vill i lag förbjuda möjligheten att köpa sig förtur (gräddfiler) på offentligt finansierade sjukhus. Universitets- och regionsjukhusen har en avgörande betydelse för att ge högkvalitativ och jämlik vård. Samarbetet mellan sjukhusen är viktigt för hela vårdorganisationen. Att bryta ut ansvaret för sjukhusen riskerar att slå sönder vårdkedjor för patienter och försämra samverkan mellan olika delar i vården. Vi anser att universitets- och regionsjukhusen ska ägas gemensamt. Sjukhusen har en avgörande betydelse för landstingens möjlighet att leva upp till lagstadgat ansvar för vården, vilket gör dem olämpliga att privatisera. Vi vill vi stärka patienternas rättigheter. Medborgarna ska ha rätt att välja bland en mångfald av vårdgivare, men vårdföretagen ska inte kunna välja bort patienter. Vi vill införa ett patientkontrakt där patientens alla delar inom behandling ingår och inom vilken tid det ska ske. Vi föreslår även satsningar inom arbetsmarknadspolitiken i syfte att underlätta generationsväxlingen inom vård och omsorg i form av utbildningsvikariat och traineeplatser. 10.5Mobilisera mot den organiserade brottsligheten har antalet anmälda brott ökat kraftigt. Den grova organiserade brottsligheten har fått fäste i . Gängkriminaliteten har inte bara ökat, utan syns och påverkar också vardagen för många människor. avrättningar på offentliga platser och skottlossning i centrala delar av våra storstäder skapar en otrygghet i samhället som vi inte tidigare haft. Hot och olika övergrepp drabbar både vanliga människor och myndighetspersonal inom de rättsvårdande myndigheterna. Det är en oroande utveckling. Kriminaliteten har blivit både råare och mer hänsynslös. Regeringens satsning mot den organiserade brottsligheten är inte tillräckligt effektiv. Därför vill vi göra en särskild satsning mot den organiserade brottsligheten. Vi satsar ytterligare som vi vill ge till . består regeringens satsning mot den organiserade brottsligheten av 200 polisanställda, indelade i åtta aktionsgrupper runt om i landet. som leder kamp mot den grova organiserade brottsligheten, nationellt och internationellt, har 30 personer anställda genom denna satsning. Vi har uttalat att det finns ett behov av att centralisera kampen mot den organiserade brottsligheten. Det finns ett mervärde av att samla specialistkompetens på samma ställe. Vi vet också av erfarenhet att sådana insatser är mycket resurskrävande och kräver uthållighet. En allt för utspridd organisation riskerar att bli sårbar och tappa kontakten med huvuduppdraget och sakna kraft att kunna agera. Genom att förstärka kampen mot den organiserade brottsligheten centralt skapas betydligt bättre förutsättningar för att samla kunskap och använda resurserna på ett effektivt sätt. Vi vill därför ge till under 20122015, vilket motsvarar minst 100 tjänster med specialistkompetens. I krisens spår ser vi tydliga tecken på social oro runt om i , även i har vi sett flera exempel på bil- och skolbränder, men även allvarligare händelser som skottlossning. I dagens kräver ambulans och brandkår poliseskort för att våga köra in i vissa områden. Det är fullständigt oacceptabelt. De som sätter sina medmänniskors liv och trygghet i fara behöver tas om hand. I områden med hög kriminalitet behöver vi polisiära resurser på plats. Människor ska kunna veta att polisen förhindrar, utreder och ingriper mot brott där man bor. Det ska vara meningsfullt att anmäla brott till polisen. Vi får inte heller blunda för vad det är som gör att några kriminella kan få med sig många andra på att vandalisera sina bostadsområden. Det blir möjligt, när en brist på tillit till samhället växer fram och många tappar tron . Med växande sociala klyftor växer också risken för en explosiv situation. Särskilt i områden där arbetslöshet och utanförskap allt mer blir det normala för en stor ungdomsgeneration. Regeringen ökar polisens anslag med för att vidareutveckla verksamheten och öka kompetensen inom myndigheten. Vi vill använda resurstillskottet mer effektivt. Ett stort problem är att polisen saknar civilanställda för att klara sin verksamhet på ett effektivt sätt. Under den borgerliga regeringen har antalet civilanställda minskat , sammanlagt med flera hundra personer. har 2 500 nya poliser har tillkommit , allt för få av dessa ägnar sig åt utryckningsverksamhet. Många tvingas istället ägna sig åt verksamheter som civilanställda tidigare skött, som att svara i telefon eller sitta i receptionen. Vi vill därför öronmärka till att anställa civilanställda så att poliser kan arbeta ute, där de behövs. 10.6Kraftfulla åtgärder för att motverka skatte- och bidragsfusk Socialdemokraternas ekonomiska politik bygger på tydliga moraliska principer om att man ska göra rätt för sig. Vi vill etablera ett samhällskontrakt som förutsätter att den enskilde kan vara trygg i att det offentliga gör allt som står i dess makt för att skattemedel används på det absolut mest effektiva sättet. Men genom samhällskontraktet förbinder sig också den enskilde att i moralisk mening, utöver det som lagen reglerar, ta ansvar för att inte överutnyttja de tjänster som det offentliga tillhandahåller och ej heller medvetet tänja på skattelagstiftning och andra regelverk för snöd ekonomisk . Ett robust samhällskontrakt med icke-korrupta kostnadseffektiva myndigheter och en väl fungerande skatteuppbörd är en central del i värnet av starka offentliga finanser. En av de grundläggande orsakerna till och viss mån även stora statsfinansiella problem är just en betydande brist på tillit medborgare och myndigheter emellan, en brist som gör det utomordentligt svårt att få folklig uppslutning kring nödvändiga skattehöjningar och utgiftsminskningar. Ett fungerande samhällskontrakt förutsätter att den enskilde kan vara trygg i att det offentliga gör allt som står i dess makt för att skattemedel används på det absolut mest effektiva sättet. Men genom samhällskontraktet förbinder sig också den enskilde att i moralisk mening, utöver det som lagen reglerar, ta ansvar för att inte överutnyttja de tjänster som det offentliga tillhandahåller och inte heller medvetet tänja på skattelagstiftning och andra regelverk för snöd ekonomisk . För att upprätthålla ett starkt samhällskontrakt är det avgörande att alla former av skatte- och bidragsfusk motverkas kraftfullt. beräknar att staten förlorar i uteblivna skatteintäkter . Det är ett resultat av både medvetet skattefusk och oavsiktliga misstag, men fusket står för den största delen. Vi vill att kraftfulla åtgärder vidtas mot dem som undanhåller inkomster från beskattning eller bryter mot andra bestämmelser som hederliga företag och privatpersoner följer. vill vi därför tillföra totalt för ökade resurser till att bekämpa skattefusk. I en nyligen genomförd granskning av myndighetens arbete mot bidragsbrott har visat att många bidragsbrottsärenden blir liggande vid de olika myndigheterna i utredningskedjan, vilket innebär att det tar från att en misstanke uppstår till att beslut fattas i åtalsfrågan. Den totala genomsnittliga tid det tar för myndigheterna att utreda ett bidragsbrottsärende mot uppgår till och . Långa genomströmningstider leder till risk för preskribering, men också till risk för att den preventiva effekten hämmas. Vi menar att de rättsvårdande myndigheterna behöver förstärkta resurser för att bekämpa bidragsbrott. granskning indikerar att det är i slutet av utredningskedjan som de största flaskhalsarna finns. I en särskild satsning mot bidragsbrott anslår vi därför totalt till Polisen och . 10.7Översyn av vinst och konkurrens i välfärden För socialdemokratins del är det viktigt att säkerställa att varje skattekrona används så effektivt som möjligt. Vi vet att den demografiska utvecklingen i vårt land innebär att behovet av insatser inom omsorg och sjukvård kommer att öka kraftigt. som ett fortsatt effektiviseringsarbete kommer att vara nödvändigt, menar vi att restriktivitet måste iakttas när det gäller att låta skattemedel försvinna ur privat driven välfärd. Möjligheterna att följa upp hur skattemedel används är fundamental från demokratiska utgångspunkter. Därför måste det ställas krav på transparens och meddelarfrihet. Det finns också behov av ett regelverk som säkerställer att en likvärdig kvalitet kan upprätthållas i såväl som privat verksamhet. Det kan exempelvis handla om hur många timmar lärarledd undervisning en skola måste erbjuda, huruvida elever med behov av stöd får det, eller vilka krav som ska uppfyllas på lokaler, måltider etc. Att betydande resurser lämnar den offentliga sektorn för att hamna hos aktieägare är inte acceptabelt ur skattebetalarnas synvinkel. Det är därför motiverat att begränsa möjligheterna för företag som utövar verksamhet inom skattefinansierade verksamheter att föra ut stora överskott ur verksamheten. Utformningen av sådana begränsningar bör skyndsamt utredas. Särskilt angeläget är det att se över huruvida riskkapitalbolag är lämpliga som ägare av välfärdsverksamheter. I ett internationellt perspektiv är det ovanligt att tillåta att vinst tas ut ur skattefinansierad verksamhet. I , och tillåts inte privata skolor att gå med vinst som delas ut till aktieägare. Blir det vinst ska den gå tillbaka in i skolans verksamhet. I och i gäller samma sak för såväl sjukvård som skolor ett överskott ska återinvesteras i verksamheten. I drivs sjukhusen i en särskild associationsform, icke vinstdrivande bolag. En utredning om konkurrens och effektiv användning av skatter i välfärden bör ta sin utgångspunkt i bland annat följande: Likalydande och höga krav på kvalitet ska ställas på privat, kooperativ och verksamhet. Det ska vara möjligt för elever, patienter och brukare att ta del av jämförelser som belyser kvalitet, resultat och inriktning av olika verksamheter. En offentlighetsprincip ska gälla i all skattefinansierad verksamhet. gäller inte offentlighetsprincipen privata huvudmän. Anställda i skattefinansierad verksamhet ska ha rätt till meddelarfrihet. gäller meddelarfriheten enbart anställda i offentligt driven verksamhet. Även lex ska utvidgas till att gälla anställda i all skattefinansierad verksamhet. Reglerna i lex om att de anställda i äldre- och handikappomsorgen har både rätt och skyldighet att anmäla missförhållanden till socialnämnden gäller inte i privata verksamheter, där istället rapportering ska ske till bolaget. Ett grundläggande krav i skattelagstiftningen bör vara att de koncerner som äger företag inom vård, skola och omsorg inte tillåts att undandra vinster från beskattning genom att tillämpa orimligt höga räntesatser på internlån mellan koncernbolag och dotterbolag. Fördelningen av skattemedel mellan kommuner ska ske enligt de principer som fastställs i det svenska skatteutjämningssystemet. Det är inte rimligt att en kommuns skattemedel förs över till andra kommuner genom interna transaktioner i vård- och skolkoncerner, på ett sätt som är mer eller mindre osynligt för medborgarna. En starkare garanti för att skattemedel används i välfärdsverksamheterna bör kunna leda till ökade möjligheter för andra typer av aktörer att få ett större utrymme , när de ofta trängs undan av starka finansintressen. Vi ser gärna att personal- och föräldrakooperativ samt ideella föreningar och stiftelser ökar sitt engagemang inom vård, skola och omsorg. En sådan utveckling kan förhoppningsvis också innebära att den regionala obalansen minskar och valfriheten ökar också utanför de större städerna. 10.7.1Välfärd, konkurrens och vinst Efter de senaste årtiondenas omfattande reformer på välfärdens område finns det många skäl att se över styrningen av välfärden och vad som kan förbättras. Det har gjorts förvånande få övergripande utvärderingar av effekterna av de senaste decenniernas omfattande förändringsarbete på välfärdens område. I en forskningsantologi från och Samhälle (SNS) utgiven (Konkurrensens konsekvenser) dras följande slutsats efter en omfattande genomgång av de senaste decenniernas privatiseringar och konkurrensutsättningar: Den främsta slutsatsen är att kunskapsläget inom många områden är anmärkningsvärt begränsat. konstaterar man i rapporten: De befintliga forskningsresultaten visar på varken några entydiga effektivitetsvinster eller förluster i form av lägre offentliga utgifter för välfärdstjänsterna. Den privata vården i domineras av fem stora koncerner, varav tre ägs av riskkapitalbolag. Dessa tre företag har tvister med om . Det är vanligt att riskkapitalbolagen är registrerade utomlands och att ett moderbolag i en vårdkoncern lånar ut pengar till mycket hög ränta till sina dotterbolag. Den höga räntan gör att vinsten blir minimal i . Istället redovisas vinsten i länder med betydligt lägre företagsskatter än i . Med anledning av vårdkoncernernas ägarförhållanden och interna transaktioner är det mycket svårt att få fram tillförlitliga uppgifter om vårdföretagens vinster. Generellt är sektorn mycket lönsam. Enligt SCB låg avkastningen på totalt kapital på för privata företag inom vård, skola och omsorg. Företagen inom hälso- och sjukvård är allra mest lönsamma där ligger avkastningen på . Detta kan jämföras för alla privata företag i landet. Två tredjedelar av friskolorna drivs i associationsformer som syftar till att maximera ägarnas ekonomiska nytta. Av de fyra största friskolekoncernerna i ägs tre av riskkapitalbolag. De stora utbildningskoncerner, som vuxit fram , har stadigt ökat sin andel av friskolemarknaden. Ägarkoncentrationen beräknas öka framöver. Det är svårt att få fram uppgifter om utbildningskoncernernas vinstuttag. Liksom i vårdsektorn torde merparten av friskolornas överskott inte tas ut som ren vinstutdelning. Vinsterna realiseras istället vid försäljning, höga internräntor eller andra komplicerade transaktioner mellan olika företag inom samma koncern. Trots den snabba expansion som har skett var avkastningen på totalt kapital bland de privatägda skolorna jämfört för näringslivet i stort. Det vi ser är en utveckling mot en oligopolmarknad för vård, omsorg och utbildning. Såväl den privat drivna vården som skolan domineras av ett fåtal stora koncerner. Den starka lönsamheten i branschen indikerar att det finns effektivitetsvinster att göra i den offentligt drivna välfärden, men visar också att de effektivitetsvinster som görs hos privata huvudmän inte kommer brukare eller skattebetalare till del. Det finns alltså all anledning att se över hur skattemedlen kan användas på ett bättre sätt, oavsett driftsform. 10.8Kultur för kreativitet och utveckling Kulturen är viktig genom att den förmedlar något vackert, spännande eller känslosamt. För att den hjälper oss att kanalisera våra åsikter, utgör en arena för samtal och debatt, granskar och ifrågasätter samhället, dess makthavare och strukturer. Kultur ger oss människor möjlighet att formulera drömmar, uttrycka känslor och skapa oss en identitet. Genom kulturen kan vi upptäcka nya tankar, idéer och perspektiv. Om jobb är det som skapar ekonomisk självständighet och tillväxt medan välfärden gör att vi kan färdas väl genom livet, så är kultur det vi fyller livet med, som ger en djupare innebörd och hjälper oss att förstå både oss själva, andra och det samhälle vi lever i. Att skapa förutsättningar för kultur att blomstra, är att skapa förutsättningar för ett levande, demokratiskt samhälle. behöver mer, inte mindre, kreativitet för att lösa alla de komplexa utmaningar vi står inför. Den svenska kultur- och har skördat stora framgångar. Dels för att den erbjudit svenska barn möjligheter att utvecklas inom musik, teater och dans. Men också för att den möjliggjort för generationer av framgångsrika unga människor att göra karriär, både nationellt och internationellt. Vi ser med oro på de försämringar som sker inom den kommunala kultur- och . har statistik som redovisar allt högre avgifter och allt längre köer. I många kommuner höjs avgifterna, vilket innebär att allt färre barn och unga deltar i verksamheten. Den utvecklingen måste brytas: Vi vill införa en stimulans till de kommuner som har sänkt eller sänker sina avgifter till maximalt per termin inom musik- och . De kommuner som har låg avgift får därmed en erkänsla för sin klokskap och ett stöd till ökad kvalitet i verksamheten. Vi föreslår en satsning på att fördelas av . Vi anser vidare att det är viktigt att bevaka utvecklingen av kultur- och så att verksamheten långsiktigt stärks och utvecklas, det handlar om rektorsutbildning för kultur- och musikskolor, utvecklingsmöjligheter samt behörighets- och kompetensfrågor för lärare. Att se till att så sker bör vara ett uppdrag för i samarbete med Kommuner och Landsting samt kultur- och musikskolornas samarbetsorganisation. Fri entré på statliga museer De statliga museernas skatter ska vara tillgängliga för alla. I samband med införandet av fri entré ökade publiktillströmningen vid de statliga museer, som slopat inträdesavgiften, med hela 2,9 miljoner besök motsvarande jämfört med närmaste året innan entréerna slopades. Den utvärdering som gjorde av reformen visar att museerna genom frientréreformen nådde en ny och breddad publik. Vi vill att museerna återigen ska öppnas för en bredare publik, ingen ska behöva avstå från ett museibesök på grund av höga avgifter. Därför avsätter vi för fri entré på statliga museer. vill vi verka för att även de regionala museerna får fri entré. Ett handslag för Demokrati, kultur och mångfald Vi föreslår ett projekt i syfte att stärka det demokratiska medvetandet bland unga genom att genomföra lokala kultur- och demokratisatsningar i skolan, på fritidsgårdar och i andra miljöer där ungdomar vistas i sin vardag. Vi tror att det kan vara verkningsfullt med ett brett upplagt projekt som involverar kulturskapare, kultur- och föreningsliv, skola, ungdomsorganisationer, folkrörelser, institutioner och myndigheter. Kulturutbyte och internationalisering gör att öppnar sig mot omvärlden. Det är viktigt att vi både har möjlighet att ta emot gästspel och att svensk kultur och svenska kulturskapare får möjlighet att komma ut i världen. Kulturen fungerar som en brobyggare människor emellan. får möjlighet till ökade insatser inom utveckling, internationellt kulturutbyte och samarbete. Vi föreslår också en satsning på resurser till för stöd till projekt som motverkar rasism och intolerans. Bland annat vill vi att befintliga föreningar, nya nätverk och organisationer skall kunna söka medel för att utveckla metoder för demokratiskt inflytande i vardagen. Det kan handla om att utveckla lärare i demokratiskt arbetssätt till att stödja framväxt av nya föreningar på unga människors egna villkor. Projektets kostnader beräknas uppgå till , varav 30 miljoner fördelas av och 10 miljoner fördelas av . Att underlätta för människors möte är en viktig del i att skapa öppenhet, tolerans och förståelse för varandra. Arrangemanget Ung kultur möts är ett bra exempel på en verksamhet som fångar tusentals ungdomar i och men som saknar ekonomiska förutsättningar för att utvecklas ytterligare. Fortsatt digitalisering av biografer Att se en opera på i live, i biosalongen på hemorten har blivit verklighet för allt fler svenskar. Digitaliseringen av landets biografer öppnar fantastiska möjligheter till kulturupplevelser. Vi vill höja tempot i digitaliseringen så att utbudet av spännande kulturupplevelser ökar i hela landet och avsätter för fortsatt digitalisering. Svensk barnfilm har en lång tradition av kvalitetsfilm för barn. Något som vi också har varit kända för internationellt. Men har hamnat på efterkälken, medan de andra nordiska länderna producerar kvalitativ barnfilm. Det gällande filmavtalet går ut . Vi föreslår en ökning av stödet till barnfilm med 2012. Utan att föregripa de förhandlingar om ett nytt filmavtal som pågår vill vi poängtera vikten av att svensk barnfilm får ett långsiktigt ökat stöd. Vi ska ha ett starkt, gemensamt pensionssystem. Alla ska kunna lita på att pensionssystemet ger en trygg inkomst på ålderns höst. Pensionssystemet har en stabil politisk förankring, vilket är värdefullt för . Pensionssystemet är ekonomiskt robust men visar studier på låga framtida statliga pensionsnivåer för breda grupper av löntagare, vilket naturligtvis påverkar förtroendet för det gemensamma systemet. Pensionssystemet står därtill inför stora utmaningar .