mot · GZ02U202 · 2011-09-14 00:00:00 — 4Fred kräver ett fritt Palestina4 6Summariska arresteringar, orättvisa rättegångar och anklagelser om tortyr5 8Flyktingars rätt att återvända6 10Antibojkottlagen en inskränkning av yttrandefriheten7 12Efter anfallskrig mot Gaza8 13Ansvaret för återuppbyggnaden av Gaza9 15Sveriges och EU:s roll och skyldigheter10 16Fredsförhandlingar och ny palestinsk enighet11 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att som medlem i FN bör rösta för en palestinsk ansökan om medlemskap i , och att erkänner som stat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kraftfullt bör agera för att förhindra att nya israeliska bosättningar tillkommer på palestinsk mark och för att befintliga bosättningar avvecklas omgående. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , som medlem i FN, bör verka för att ska få som särskilt uppdrag att utreda eventuella brott mot tortyrkonventionen som misstänks ha begåtts av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör agera för att förhindra att bygget av muren fortgår samt att den mur som redan har byggts på ockuperad mark rivs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör driva att frågan om flyktingarnas rätt att återvända förs upp på dagordningen och att resolution 194 ska respekteras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att upphäver den s.k. antibojkottlagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att som enskild stat, inom ramen för FN och EU, ska kräva att luft-, sjö- och landvägar öppnas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att som enskilt land, och som medlem i FN, bör agera för att de som är skyldiga till krigsförbrytelser under anfallskrig mot ställs inför rätta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramen för EU och FN ska verka för att hålls ekonomiskt ansvarigt för den omfattande förstörelsen under landets anfallskrig mot . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör kräva att de som var skyldiga till den blodiga bordningen av Ship to 2010 ställs inför rätta samt att en oberoende utredning av sabotaget mot Ship to II genomförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ha kontakter med samtliga parter, med kraft verka inom EU och FN för att stödja den nya palestinska enigheten samt säkerställa att både Hamas och inkluderas i alla kommande fredsförhandlingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör motsätta sig att EU fördjupar sitt samarbete med på något område och suspendera det nuvarande associeringsavtalet så länge som inte avvecklar bosättningarna och vägspärrarna på ockuperat område, avbryter blockaden av och upphör med byggandet av muren på . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att EU initierar ett vapenembargo mot . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska stoppa all vapenhandel, kalla hem militärattachén från och avbryta allt militärt samarbete med . ockupation av har skapat en av världens mest segdragna konflikter. Redan genom processen som ledde till att staten utropades skapades grogrunden för dagens konflikt genom att hundratusentals palestinier fördrevs från sina hem. Sedan sexdagarskriget har ockuperat delar av , och östra i strid med folkrätten. Konflikten mellan och är inte en konflikt mellan jämlika parter. är en av världens största krigsmakter vars militärapparat understöds av , och landet har ett större ansvar enligt folkrätten i egenskap av ockupationsmakt. är det viktigt att understryka att folkrättens regelverk, bland annat förbudet mot attacker mot civila, omfattar samtliga parter. övergrepp mot de mänskliga rättigheterna, folkrätten och det palestinska folket inte bara fortsätter utan blir dessutom allt grövre. Blockaden av fortskrider och den mur som har fördömts av FN fortsätter byggas. Antalet illegala bosättningar på ockuperad mark fortsätter att växa trots löften om motsatsen, och fördrivningen av palestinier från östra ökar. fortsätter att arrestera, fängsla, tortera och i vissa fall döda dem som står upp mot ockupationen. Ingen fred tycks vara i sikte, och så länge vägrar att respektera palestiniernas mest grundläggande mänskliga rättigheter kommer inte fred vara möjligt att uppnå. Genom sina konsekventa brott mot folkrätten framstår som genuint ointresserat av att upphäva den ockupation av palestinsk mark som pågått och som är nyckeln till en varaktig fred i . anser att måste dra sig tillbaka från ockuperat område, att bosättningarna måste utrymmas och att en fri och demokratisk palestinsk stat bör upprättas inom 1967 års gränser. utgångspunkt är folkrätten och respekten för de mänskliga rättigheterna. Därför har vi uppmärksammat och fördömt grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna både i och utanför . Vi har inte tvekat att ta avstånd från de brott mot folkrätten och de mänskliga rättigheterna som begåtts av palestinska grupper. har även varit starkt kritiskt mot den borgerliga regeringens agerande; vi ser att skulle kunna spela en betydligt större roll i genom att vara tydligt och konsekvent för folkrätten och för ett fritt och demokratiskt . 4Fred kräver ett fritt En fredlig lösning på konflikten mellan och känns långt borta. ockupation fortsätter, bosättningarna byggs ut och palestinierna förvägras sina mänskliga rättigheter. Detta är inte bara en provokation mot palestinierna utan hela det internationella samfundet och folkrätten. uppenbara folkrättsbrott har gång på gång passerat utan att det fått konsekvenser. Det dödläge som råder i konflikten har av förklarliga skäl gett upphov till en enorm frustration hos den palestinska ledningen. Frustrationen har lett till palestinsk handling. deklarerade presidenten för den palestinska myndigheten, , att nu har för avsikt att under generalförsamlingens möte , officiellt ansöka om medlemskap i . Det man i praktiken ansöker om är att bli erkänd som egen stat, utan att ha förhandlat ett fredsavtal med . menar att alla andra alternativ har prövats, och att man nu måste söka denna lösning för att försöka tvinga fram förhandlingar. Enligt så är förhandlingar med palestiniernas första, andra och tredje prioritet; han menar att det inte finns något annat alternativ att lösa konflikten. Reaktionen från har varit ett starkt fördömande av den tilltänkta ansökan. En palestinsk stat, utan en färdigförhandlad fredsplan, utgör ett stort politiskt hot mot . För det första skulle det sätta hård press på att återvända till förhandlingsbordet, särskilt efter uttalanden om palestiniernas villighet att förhandla. Att förhandla med en annan medlem i FN ger naturligtvis en helt annan dignitet till palestiniernas krav. stödjer en tvåstatslösning med östra som huvudstad i en palestinsk stat. Vi hade naturligtvis helst sett att denna lösning uppstått genom förhandlingar mellan de två inblandade parterna. När fredsprocessen nu gått i stå ser vi palestiniernas ansökan om medlemskap i som ett nödvändigt steg för att föra processen framåt. Vi anser därför att det är självklart att som medlem av FN stödjer en palestinsk medlemsansökan, samt att formellt erkänner som stat. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Antalet israeliska bosättare på ockuperad palestinsk mark har passerat en halv miljon. Bosättningarna utgör ett tydligt brott mot fjärde och anses vara ett krigsbrott av ICC (). Förutom att den expansiva bosättningspolitiken som bedriver är olaglig, så slår den effektivt sönder den palestinska infrastrukturen och möjligheten att bygga upp ett fungerande samhällssystem. Palestiniernas rörelsefrihet är kraftigt begränsad och de utsätts regelbundet för ostraffat våld från bosättarna, enligt , . Etableringen av nya bosättningar innebär inte sällan tvångsförflyttning av palestinier. Eftersom hänvisar till sina militära lagar äger inte palestinierna rätt till kompensation för sina skövlade hem. Avvecklingen av bosättningarna är en nyckelfråga i fredsprocessen. Trots det fortsätter israeliska makthavare att godkänna byggandet av fler bosättningar. godkände 1 600 nya judiska bosättningar i Ramat , och ytterligare 2 700 bosättningar ska byggas i östra . När stadsfullmäktige i godkände en plan på att bygga 984 nya bosättningar i östra påpekade företrädare : Självklart godkände vi den, det är bara ett första steg. verkar med andra ord ha all avsikt att fortsätta trotsa . EU:s utrikeschef beklagar i ett uttalande bosättningspolitik, men verkar oförmögen att sätta någon press på att respektera basala internationella lagar och regler. Även FN agerar förlamat i frågan eftersom lämnar in sitt veto vid varje resolution som fördömer bosättningarna. bör därför kraftfullt agera för att förhindra att nya israeliska bosättningar tillkommer på palestinsk mark och för att befintliga bosättningar avvecklas omgående. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6Summariska arresteringar, orättvisa rättegångar och anklagelser om tortyr Enligt använder sig flitigt av administrativa frihetsberövanden, det vill säga arresteringar som beordrats av myndigheter utan att rättssystemet först prövat ärendet. utsattes åtminstone 264 palestinier för dessa summariska arresteringar utan att veta vad de är anklagade för. Även ungdomar utsattes: en 16-årig pojke satt frihetsberövad från till utan att åtal väcktes. Under sin vistelse i fängelse förvägras palestinier rätten att träffa sina familjer. Amnesty rapporterar också om att palestinier nekas sin rätt till en rättvis rättegång. förhörs de intagna utan att deras advokat får närvara. Palestinier ställs ofta inför militärdomstolar trots att de är civila. De kanske allvarligaste rapporterna vittnar om utbredd tortyr i de israeliska fängelserna. En del av de utsatta är barn. Misshandel, hot om repressalier mot den intagnes familj, att förneka dem sömn, samt elchocker var enligt Amnestys uppgifter vanligt förekommande. FN:s konvention mot tortyr förbjuder användandet av tortyr och har till uppgift att se till att stater lever upp till det som står i konventionen. har ratificerat konventionen och har därför ett särskilt ansvar. Med tanke på de misstankar om utbredd tortyr som förekommer mot palestinier bör som medlem i FN driva på för att tortyrkommittén särskilt utreder eventuella brott mot tortyrkonventionen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. En central del i ockupation är byggandet av den omfattande muren på de ockuperade områdena. Enligt hade av den muren färdigställts , av den på ockuperad palestinsk mark. Många palestinier har som resultat av murbygget förlorat sin eller isolerats från sina arbeten, släktingar eller marknader. i fastslog att den mur som bygger strider mot folkrätten. Trots det har bygget av muren fortsatt . Det är omöjligt att bygga en framtida självständig palestinsk stat när hela samhället är fragmenterat på grund av muren. talade som premiärminister om en kantonlösning för palestinierna, men de delar av som är i palestiniernas händer påminner mer om de svartas bantustans i apartheidens . menar därför att bör agera för att förhindra att bygget av muren fortgår samt att den mur som redan har byggts på ockuperad mark rivs. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 8Flyktingars rätt att återvända Krigen resulterade i två flyktingvågor då palestinier i de områden som utgör staten fördrevs, tvångsförflyttades eller flydde på ett sätt som inte kan beskrivas som annat än etnisk rensning. Antalet palestinska flyktingar uppgår till ca 5 miljoner människor runtom i världen. Huvuddelen bor i grannländerna där de i många fall saknar de rättigheter och medborgarskapsstatus som lokalbefolkningen har. Artikel 11 i FN:s generalförsamlings resolution 194 fastställer att de flyktingar som önskar återvända till sina hem och bo i fredlig samvaro med sina grannar borde göra det så snart det är praktiskt möjligt, och kompensation borde utbetalas åt dem som väljer att inte återvända samt för förlorad eller förstörd egendom. har dock inte respekterat resolution 194 och förvägrat de palestinska flyktingarna rätten att återvända. Ingen kompensation har heller utbetalats. Fred i förutsätter att frågan om de palestinska flyktingarna förs upp på dagordningen och finner en lösning i enlighet med FN:s resolution. bör i fortsatta förhandlingar driva att frågan om flyktingarnas rätt att återvända förs upp på dagordningen och att resolution 194 ska respekteras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Frågan om vilken status staden ska ha är central. I en framtida självständig palestinsk stat vill palestinierna se östra som huvudstad. Detta stöds av FN, som i flertalet resolutioner fastställt att östra är ett palestinskt territorium och en del av det ockuperade , bland annat i resolution 478. En förutsättning för att ockupationen av östra ska upphöra är att de israeliska bosättningar som finns på området avvecklas och att inga nya byggs. förband sig i färdplanen för fred att åta sig detta uppdrag. Detta löfte upprepades också i då lovade att uppfylla de målsättningar som fastlades 2003. Men dessa löften har inte följts av praktisk handling. fortsätter att demolera palestinska hem och ge godkännande till bygget av nya bosättningar. Fred kommer inte att vara möjligt utan en lösning på frågan om status och att ockupation av östra hävs. 10Antibojkottlagen en inskränkning av yttrandefriheten antog det israeliska parlamentet, , ett kontroversiellt lagförslag som enligt många experter innebär att landet nu passerat en mycket farlig gräns. Den så kallade antibojkottlagen innebär att det nu blir straffbart att mana till bojkott (ekonomisk, kulturell eller akademisk) mot staten , dess institutioner eller de ockuperade palestinska områdena. Påföljden kan bli hårda böter. Lagförslaget röstades igenom med siffrorna 47 mot 36 och stöddes av regering. Israeliska människorättsorganisationer som BTselem har varit starkt kritiska till lagen som man menar nu gör det straffbart att med fredliga metoder visa sitt motstånd mot ockupationen. Enligt många av dessa organisationer är detta bara ett första steg i en kampanj från regeringen att tysta kritiska röster inne i . Även har kritiserat lagen. Enligt dem är detta inget annat än en attack mot yttrandefriheten i , en grundläggande rättighet som alla stater har en skyldighet att upprätthålla och stärka. Även Amnesty har märkt av ett hårdnande tryck mot israeliska NGO:er och frivilligorganisationer som kämpar mot ockupationen och för palestiniernas mänskliga rättigheter. När , som anser sig vara en demokrati, så tydligt bryter mot yttrandefriheten och dess medborgares mänskliga rättigheter bör , som enskilt land men också som medlem i EU och FN, agera för att avskaffar den så kallade antibojkottlagen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. motsvarar i storlek den svenska ön men har 1,5 miljoner invånare. definierade den israeliska regeringen som fientligt territorium och beslutade att har rätt att stänga av el- och bränsletillförseln till som ett svar på palestinska väpnade gruppers raketattacker mot israeliska städer. Sjö-, luft- och landvägar till området stängdes helt. Beslutet har kritiserats hårt bland annat av den israeliska människorättsorganisationen och , som båda menar att isoleringen är en kollektiv bestraffning i strid med folkrätten. Isoleringen har i grunden slagit sönder ekonomin i och skapat en djup humanitär kris. har ända sedan blockaden infördes, av förklarliga skäl, kallats för världens största fängelse. Enligt lever ofattbara av befolkningen i endast av humanitär hjälp via internationella hjälporganisationer. Enligt Amnesty medför den israeliska blockaden dessutom att den humanitära hjälp som erbjuds får betydligt svårare att nå de mest behövande. måste stå upp för folkrätten och kräva att kollektiva bestraffning av Gazas befolkning hävs. ska som enskild stat, inom ramen för FN och EU, kräva att luft-, sjö- och landvägar öppnas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. inledde urskillningslösa beskjutningar av . anfallskrig, även kallat Operation Cast Lead, skulle under de kommande medföra katastrofala följder för Gazas 1,5 miljoner invånare och skapa en humanitär katastrof. Kriget mot och den massiva förstörelse som följde i dess spår, kopplat till den israeliska blockaden, gjorde att läget på snabbt gick från usel till katastrofal. Ekonomin sköts i sank, bostäder jämnades med marken och sjukhus förstördes. har inte återhämtat sig från anfallskrig. Folkrätten reglerar bland annat hur parter får och inte får agera vid väpnande konflikter och under ockupation. Folkrätten ställer tydliga krav på såväl som på de palestinska parterna, bl.a. att skilja på militära och civila mål. Raketbeskjutningen in i måste därför betraktas som ett folkrättsbrott, men ursäktar på inget sätt svar som var både oproportionellt och drabbade civila palestinier hårt. bär , i egenskap av ockupationsmakt, huvudansvaret för civilbefolkningens säkerhet på . Det är uppenbart att omfattande och grova brott mot folkrätten begicks under anfallskrig mot . Trots detta har försvinnande få fall prövats i domstol, och bara tre israeliska soldater har dömts för brott i samband med Operation Cast Lead. Två av dessa tre har funnits skyldiga till otillåtet uppträdande, vilket endast har medfört degradering och ett långt villkorligt fängelsestraff. Inget av de många brott som begicks under har ännu prövats vid ICC. Att folkrättsbrotten dokumenteras och att de skyldiga, inom den israeliska militärmakten såväl som inom den palestinska myndigheten och Hamas, ställs inför rätta är väsentligt för försoning och fred. Befolkningen på båda sidor väntar otåligt på rättvisa, men ännu så länge har de inblandade parterna varit helt oförmögna att själva genomföra oberoende utredningar och ställa de ansvariga till svars. tycker att det är oroande att ingen av parterna i konflikten visar någon vilja att följa internationell humanitär rätt eller erkänna att man brutit mot den. Om en kultur av straffrihet vid folkrättsbrott ska tillåtas etablera sig är risken överhängande att de förbrytelser som begåtts mot civilbefolkningen kommer att återupprepas. Det enda sättet att bryta denna spiral av straffrihet och orättvisa är att nu använda sig av de verktyg som det internationella rättssystemet erbjuder. bör både som enskilt land och som medlem i FN, agera tydligt och kraftfullt för att de som är skyldiga till krigsförbrytelser under anfallskrig mot ställs inför rätta. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 13Ansvaret för återuppbyggnaden av Förutom allt mänskligt lidande i form av död och skador ledde militära angrepp mot mellan och till fysiska skador på infrastruktur och byggnader för åtskilliga miljarder kronor. Det kommer att ta decennier innan återhämtar sig från den kris som två veckors israelisk attack skapade. Ansvarsfrågan handlar alltså inte bara om krigsförbrytelser enligt folkrätten, utan även om ekonomi och om återuppbyggnaden av . Det är hög tid att ekonomiskt ställs till svars för den förstörelse som man gång på gång åsamkar . har betalat till FN som kompensation för de som förstörts under Operation Cast Lead. FN har sagt sig vara till freds med storleken på kompensationen och menar att landets ekonomiska skuld för kriget nu är betald. Den israeliska regeringen har dock inte tagit på sig något ansvar för all förstörelse och skada som den orsakat den palestinska civilbefolkningen. Ansvarsfrågan för återuppbyggnaden av får inte glömmas bort. anser därför att inom ramen för EU och FN ska verka för att hålls ekonomiskt ansvarigt för den omfattande förstörelsen under landets anfallskrig mot . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. seglade ett antal civila lastfartyg mot , konvojen Ship to . I lasten fanns förnödenheter som cement och mediciner. Syftet var, förutom att bistå Gazaborna med nödvändiga råvaror och utrustning, att synliggöra det orimliga och olagliga med den israeliska blockaden av . Tyvärr kom inte flottan fram till sin destination. Med hjälp av stridsfartyg och helikoptrar bordade den israeliska armén flera av skeppen på internationellt vatten. Det mest blodiga anfallet skedde mot det turkiskregistrerade skeppet där den israeliska arméns brutalitet ledde till att nio passagerare miste livet samt att ett dussintal skadades. planerades för ytterligare en seglats med Ship to . Med ombord fanns bland annat svenska riksdagsledamöter, journalister och artister. Målet var detsamma, det vill säga att bryta den olagliga israeliska blockaden mot . kunde båtarna inte ens lämna hamnen. Några av skeppen utsattes för sabotage (bland annat mot propellrarna), och de övriga förvägrades rätten att lämna den grekiska hamnen där de låg förtöjda. Rykten gör gällande att ligger bakom sabotaget. Att de satt avsevärt och kännbart diplomatiskt tryck på att stoppa konvojen är uppenbart. agerande mot Ship to är oförsvarbart. Fartygen som utgjorde Ship to I och II var enbart lastade med civila förnödenheter och bröt genom bordningen mot flera av folkrättens bestämmelser. anser att bör kräva att de skyldiga, både de som gav ordern om bordningen och de som utförde den, ställs inför rätta för brott mot folkrätten. Dessutom bör kräva att en oberoende utredning av sabotaget mot Ship to II genomförs. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 15Sveriges och EU:s roll och skyldigheter ockupation av hade inte varit möjlig utan EU:s förmånliga handelsavtal med eller utan militära bistånd till landet. När både EU och valde att isolera ekonomiskt och politiskt, efter att Hamas vann de demokratiska valen på de ockuperade områdena , fick än en gång draghjälp åt sin ockupation. Isoleringspolitiken ledde inte bara till de inre motsättningar som än lever kvar i , utan också till ytterligare lidande för det palestinska folket. Till syvende och sist är det som har tjänat mest på både motsättningar mellan palestinska organisationer och det växande lidandet för palestinierna. 16Fredsförhandlingar och ny palestinsk enighet EU:s linje att terrorstämpla Hamas och inte föra samtal med alla parter är orimlig. Behovet av en dialog med Hamas har blivit ännu viktigare efter det försoningsavtal som upprättades mellan Hamas och . Splittringen i den palestinska befrielsekampen är till synes över och det ställer nya krav på såväl som resten av världen att se Hamas som en legitim förhandlingspart. Dialog innebär självfallet inte ett okritiskt förhållningssätt, det är viktigt att i en framtida dialog med Hamas lyfter de brott mot de mänskliga rättigheterna som begås på samt de brott mot folkrätten som organisationen gjort sig skyldig till genom raketbeskjutningen mot . svar på den palestinska enigheten har på sedvanligt vis varit fördömande. President har beklagat att ingått avtalet och sagt att måste välja fred med eller fred med Hamas. Han har också uppmanat EU, och särskilt , att vara försiktiga gentemot det nya palestinska samlingsstyret. Ur den israeliska regeringens perspektiv är självklart palestinsk samstämmighet politiskt oroväckande och ett tydligt hot mot ockupationen. I ljuset av den palestinska enigheten och fördömanden anser dock att inte ska vara försiktigt, utan tvärtom. Snarare är läget nu ljusare , eftersom det palestinska försoningsavtalet nu öppnar för tydligare och mer effektfulla förhandlingar mellan två parter. bör med anledning av den senaste tidens utveckling ha kontakter med samtliga parter, med kraft verka inom EU och FN för att stödja den nya palestinska enigheten samt säkerställa att både Hamas och inkluderas i fortsatta fredsförhandlingar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.