mot · GY02U17 · 2011-05-12 00:00:00 — med anledning av skr. 2010/11:90 Nordiskt samarbete 2010 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regeringens bristfälliga hantering av rekommendation 7 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett fördjupat nordiskt samarbete på klimatpolitikens område. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheterna med ett ökat erfarenhetsutbyte. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett ökat nordiskt samarbete när det gäller åtgärder för anpassning till ett förändrat klimat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett fördjupat nordiskt samarbete kring stöd riktat till de mest utsatta länderna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av ett globalt regelverk för klimatrelaterad migration. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bristen på initiativ när det gäller en snabbtågsförbindelse mellan och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa Nordgens framtid. Inom det nordiska samarbetet har det fokuserats på globala utmaningar inom miljö-, energi- och klimatområdet. ska bli en föregångsregion för nya transportlösningar och utveckling av nya energikällor. Ett exempel på nordiskt samarbete är Toppforskningsinitiativet (TFI) inom klimat, energi och miljö som är den största gemensamma nordiska forskningssatsning som någonsin lanserats. Ett annat är Nordiska genresurscentret (Nordgen) som arbetar för att säkra en bred genetisk mångfald av grödor, husdjur och skog. Arbetet är viktigt för en hållbar livsmedelproduktion, inte minst då klimatförändringen ställer nya krav på kombinationer av egenskaper. Under det svenska ordförandeskapet i 2008 initierades ett projekt med fokus på växtförädling i , vilket resulterat i ett avtal om offentligt och privat partnerskap för växtförädling. I det internationella klimatarbetet samarbetar de nordiska länderna och Nordiska ad hoc-grupperna för klimatförändringar () som ger stöd till de nordiska kilmatförhandlarna. Under initiativet klimatvänligt byggande, som har sitt ursprung i diskussionen års globaliseringsforum om plusenergibyggande, har det genomförts en behovsanalys. Baserat på denna arbetar länderna med ett förslag till ett större innovationsprogram för utveckling av energi- och koldioxidneutralt byggande. etablerades även en nordisk styrgrupp för programmet energi och transport. Konferenser arrangerades i alla de nordiska länderna för att fånga upp aktuella frågeställningar. Nästa steg är att evaluera ansökningarna och starta projekt inom elektrisk transport, drivmedel och transportsystem. Flera nordiska institutioner har varit involverade i syftet att profilera nordiska energilösningar i världen. togs det första stora steget för ett globalt avtal för att begränsa utvinningen och användningen av kvicksilver. Som en följd av aktiva roll arrangerades det första förhandlingsmötet om ett globalt kvicksilveravtal i . Förhandlingsmötet finansierades till stor del av , och ett avtal ska enligt planerna vara på plats . Selfossdeklarationen för hållbart skogsbruk understryker hur viktig skogen är när det gäller att möta globala klimatförändringar och global administrering av sötvattenresurser. antogs det nordisk-baltiska ramprogrammet med syfte att bistå de nordiska och de tre baltiska länderna i fråga om att möta klimatförändringar och att bevara den nuvarande och framtida biologiska mångfalden. En vision för det nordiska miljömärket Svanen antogs av miljöministrarna. ska Svanen vara erkänt som ett av de mest effektiva frivilliga konsumentpolitiska redskapen för miljö. Allt detta ser som viktiga och positiva initiativ som vi stöder. Förslag till et fortsatt och fördjupat samarbete anser att de nordiska länderna inte har samordnat sitt internationella klimatarbete så långt som föreslagit i sin rekommendation nummer 7 . Vi beklagar detta och uppmanar regeringen att ta initiativ i rekommendationens anda. Rekommendationens samtliga förslag skulle om de genomfördes bidra till att som region blev den region i världen som tog ledningen i klimatarbetet, vilket det av många skäl kan anses vara rimligt att gör. Detta bör ge regeringen till känna. Det erfarenhetsutbyte som har föreslagit har inte utvecklats så som önskvärt vore gällande nödvändig utsläppsreduktion av klimatgaser från de nordiska länderna, utveckling av forskningssamarbete, upplysningskampanjer etc. bör ge regeringen till känna att rekommendationer i denna del är av stort värde och bör ges en högre prioritet i regeringens arbete. Deltagandet i internationella organisationers arbete, med ökning av de nationella medlen till utvecklingshjälp för att hjälpa de mest utsatta länderna i världen att möta klimatförändringarna och kunna följa en miljöanpassad utveckling, har inte heller ökat. Detsamma gäller arbetet för att med internationella organisationer få till en global arena där man hanterar klimatkonflikter och klimatflyktingar. anser att de nordiska länderna inte har tagit anpassningsarbetet på ett sådant allvar som utvecklingen kräver. Enligt de senaste rapporterna från forskarvärlden kan vi exempelvis förvänta oss förändringar som ungefärligen är dubbelt så omfattande som de som förutspåddes i IPCC:s senaste rapport när det gäller höjningen av havsnivån. Rapporten of Climate Change , av , visar bl.a. på viktiga konsekvenser av den globala uppvärmningen i , och nordområdena. Dessa förändringar omfattar miljön, ekonomin och säkerheten och pekar vidare på att kostnaderna kommer att bli mycket större om man inte handlar snart. anser att denna rapport tillsammans med FN:s klimatpanelrapport utgör ett utmärkt underlag för framtida beslut om jordens klimat. Den viktigaste punkten i rekommendation 7 behandlar frågan om att utarbeta ett globalt regelverk för hur klimatrelaterad migration ska lösas. Här har de nordiska länderna valt att helt se förbi den rekommendation som gett regeringarna. Forskare vid i har kommit fram till att det kan vara 50 miljoner personer på flykt från miljöförändringar. Världen måste förbereda sig på vart dessa människor ska ta vägen och inte vänta tills det är . Detta arbete bör uppmana regeringen att ta initiativ till. saknar ett initiativ från den sida när det gäller att följa upp den mycket positiva inställning som vid varje session i har uttryckts till förmån för en snabbförbindelse på spår eller räls mellan och . En snabbtågsförbindelse mellan och med korta stopp i , och skulle förvandla och våra två huvudstadsområden till det mest attraktiva investeringsområdet i . Med 60 minuters pendlingstid skulle alla yrkesarbetande i en familj kunna hitta de mest attraktiva boendemiljöer man kan uppbringa i med närhet till natur, sjöar och vattendrag som båda huvudstädernas arbetsplatser och flygplatser är vägar till en än större arbetsmarknad. Detta kan ingen annan storstadsregion i erbjuda. bör ge regeringen till känna att detta är ett prioriterat område för nordisk samverkan. Nordgen är av avgörande betydelse för bevarandet och utvecklandet av genetisk kunskap i och för hela världen. Vi har ett stort ansvar att förvalta. De klimatförändringar vi vet är i antågande kommer att ställa ännu större krav på artförädling om vi ska klara utmaningen att försörja en växande befolkning på en planet där villkoren för livsmedelsproduktion genomgår snabba och stora förändringar. Finansieringen av Nordgen har varit en trätofråga för de nordiska länderna, och verksamheten överlever med tillfälliga nödinsatser i första hand från och . bör ge regeringen till känna att det är önskvärt att finna en permanent lösning med höjda anslag samt att Nordgen lyfts upp på de nordiska regeringarnas gemensamma dagordning och prioriteringslista.