mot · GZ02Fi241 · 2011-10-05 00:00:00 — Väginvesteringar i som finansieras av trängselskatt 10.2.21Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi vill genomföra en nollvision för avverkning av de mest värdefulla skogsområden. Vi vill minska spridningen av miljögifter och ställa om jordbruket till mer ekologisk produktion. Vi gör en särskild satsning på djurens välbefinnande. Vi satsar även på miljöforskning. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Åtgärder för att främja ekologisk produktion och konsumtion Inrättande av en djuretisk ombudsman vill se ett med ett blomstrande näringsliv och ett sjudande företagsklimat som skapar många nya jobb och ett samhälle med bättre förutsättningar för små företag att utvecklas och växa än . Vi behöver ett samhällsklimat där det är lika självklart att starta ett eget företag som att ta anställning i ett företag. Entreprenörskap och innovationskraft behöver stimuleras och uppmuntras och vi föreslår en rad åtgärder inom forskning, näringslivsutveckling, ökade möjligheter att få kredit för att starta företag, turismfrämjande, kvinnligt företagande med mera för att utveckla näringslivet. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Underlätta samverkan mellan skola och näringsliv Mikrokrediter för företag som drivs av nyanlända Utveckling och samordning av ekoturism 10.2.23Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Kommunsektorn är en grundpelare i den svenska välfärden och för är det viktigt att återupprätta kvaliteten i barnomsorgen, skolorna, familje- och individomsorgen, sjukvården och äldreomsorgen och därför gör vi ökade satsningar på kommuner och landsting. I denna motion föreslås en rad förändringar som påverkar kommunernas skatteintäkter. För att dessa förändringar inte ska påverka kommunernas ekonomi kompenseras de för detta fullt ut. Det gäller förslagen till förändringar i skatter, såsom det höjda grundavdraget för pensionärer, och förändringar i transfereringssystemen, t.ex. arbetslöshetsförsäkringen och sjukpenningen. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Kompensation för ekonomiska regleringar Per (MP) (2011). Se t.ex. Statussyndromet av (2006) eller Jämlikhetsandan av (2010). (2011). SCB (2011). Arbetskraftsundersökningarna () . Svenskt Näringslivs Ekonomifakta (2011). Ungdomsarbetslösheten kvartal 2, 2011. (2011). Mismatch det ekonomiska läget. 2011 Hushållens skuldsättning i spåren av finanskrisen. riksbank (2010). SKL (2010). SKL (2011). Gör rätt från dag ett. (2011). (2011). 2010/11:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. Två graders uppvärmning har länge bedömts som den maximala uppvärmning som kan utan att alltför stora kostnader uppstår för samhället (ny forskning tyder dock på att detta kan vara en för hög nivå). (2011). Towards a green economy. m.fl. (2008). decent work in a sustainable, low-carbon world. SCB Företagsstatistik (2011). Se _ 259330.aspx. (2010). Kapitel 7.2 Sjukpenningen. Regeringen (2010). Regelbördan för fortsätter att minska. (2010). LU-referens: (2006). SCB (2010). (2011). SKL (2010). SKL (2011). Gör rätt från dag ett. (2011). Välfärd, inte för alla Den ekonomiska familjepolitikens betydelse för barnfattigdomen i . (2010). motsvarar ungefär den energi som levereras av alla svenska kärnreaktorer. Energiläget i siffror och Långsiktsprognos 2011, , samt nationella handlingsplan för förnybar energi Action Plan for the promotion of the use of renewable energy (NREAP). (2010). Utsläpp av växthusgaser i 19902009 från transporter. (2010). Oförändrade utsläpp från vägtrafiken trots stor minskning av nya bilars bränsleförbrukning. (2011). Miljardnota för försenade tåg . Se bland annat (2010) Trafikverkens produktivitet Kostnadskontroll i stora väginvesteringar? och (2009) Underhåll av belagda vägar. Bil (2011). Statistik över miljöbilsförsäljningen janjuli 2011. ligger det finansiella sparandet i procent av BNP över regeringens, i övrigt samma nivå. (2011). Genomsnittlig inkomst över året inkl. a-kassa. (2011).