ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02U311 · 2011-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska öka jordbruksbiståndets del av biståndsbudgeten i syfte att öka livsmedelsproduktionen i . Matimporten till länder har fördubblats . Medan matproduktionen i , och länder har flerdubblats det senaste halvseklet står produktion kvar på samma låga 60-talsnivå, trots mycket stora biståndsinsatser från och andra länder och massor av projekt och stöd i olika former. Detta måste kallas vid sitt rätta namn. Det är ett tragiskt misslyckande för och för och andra länder. En viktig orsak är att länder oftast reglerar och suger ut sin landsbygd med statliga inköpsmonopol och med marknader som ofta ger jordbruket priser långt under världsmarknadspriserna. har ett viktigt ansvar för att övertyga våra biståndsländer om att reformera sin närings- och jordbrukspolitik! som matproduktion står och stampar och svälten är ett faktum i stora områden så minskar alltmer sina insatser för att via dialog och genom bistånd medverka till att ländernas matproduktion kan öka. Jordbruksbiståndets del av biståndsbudget har sjunkit till endast några procent. bör öka dialogen med sina biståndsländer i om att öka lönsamheten i jordbruket, och även flerdubbla jordbruksbiståndets del av biståndsbudgeten. Detta bör ges regeringen till känna. Per Åsling (C)
mot · GZ02Ub201 · 2011-09-23 00:00:00 — Kostnadsfri och näringsrik mat till gymnasieelever tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i skollagen göra ett tillägg som förpliktar alla gymnasieskolor att erbjuda sina elever kostnadsfri och näringsriktig mat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i skollagen göra ett tillägg som tillförsäkrar alla förskolebarn näringsriktig mat. gäller en ny skollag. 10 kap. 10 § i den nya skollagen lyder: Eleverna ska utan kostnad erbjudas näringsriktiga skolmåltider. Detta är mycket bra då vi har anfört att skolans mat ska vara näringsriktig. Men vi vill inte att den näringsriktiga maten ska omfatta bara barn. Vår uppfattning är att även elever vid våra gymnasier, såväl kommunala som fristående, ska ha rätt till näringsriktig mat. Och inte heller våra minsta barn, förskolans barn, tillförsäkras näringsriktig mat. Detta är inte tillfredsställande. är det är frivilligt och upp till kommunerna att avgöra om gymnasieeleverna ska ha kostnadsfri mat eller inte. Tack och lov erbjuder den stora majoriteten av gymnasieskolorna i kostnadsfri skolmat, dock inte alla kommuner. I vissa kommuner måste gymnasieelever betala för att de ska kunna äta skolmat. Det tycker vi inte är tillfredsställande. Vi vill därför att lagen ska förändras så att gymnasieskolorna ska förpliktigas att erbjuda kostnadsfri skolmat och dessutom näringsrik sådan. Att erbjuda näringsriktig skolmat sätter stopp för de skolor som ger matkuponger där läsk och onyttig mat kan bli valet och därmed större risk för ohälsa. När det gäller förskolorna förpliktas de i den nya skollagen i varierande grad att erbjuda barnen plats i förskolan, men det sägs inget om att de barnen ska få näringsriktigt mat. Det är varken bra eller konsekvent. Varför ska barn tillförsäkras näringsriktig mat men inte våra minsta barn, förskolans barn? Vi anser att skollagen ska revideras så att även dessa barn tillförsäkras näringsriktig mat.
mot · GZ02Ub202 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av hem- och konsumentkunskap. Regeringen har initierat och genomfört en mängd reformer inom svensk skola för att höja kunskapsnivån och därmed rusta kommande generationer inför framtida utmaningar och stärka vår internationella konkurrenskraft. Yrkeskunskaper och praktiska färdigheter uppvärderas, lärarnas status höjs och ökade krav ställs på eleverna att tillvarata sin tid i skolan på ett mer optimalt sätt. Det är positivt att detta händer och att en stor översyn av den svenska skolan i övrigt pågår. För att eleverna ska stå bättre rustade i livet är det också av betydelse att ha en tillräckligt god kunskap i hem- och konsumentkunskap. Alla elever bör ha rätt att genom och gymnasieskolan kunna utveckla kunskap för hemliv, yrkesliv och samhällsliv. Det är också angeläget att hem- och konsumentkunskap erbjuds inom den kommunala grundvuxutbildningen. har konsumenterna mött stora förändringar inom detta område. Industrin har tagit över matlagningen, och för att klara stordrifter och långa transporter används allt mer konserveringsmedel, konsistensgivare, färgämnen och smakämnen i maten. Världen har också öppnat sig inom detta område, vilket inte minst syns i butikshyllorna. För att kunna avgöra kvaliteten på maten och göra sina val behövs baskunskap i näringslära, livsmedelskunskap och matlagning. Varuinformationen ska ställas mot de egna behoven av god hälsa och ekonomi, men också hur klimatsmart varan är för miljön. Var fjärde tioåring är överviktig, typ 2-diabetes kryper allt längre ner i åldrarna och tandhälsan blir sämre. Vi ser också en ökning av cancersjukdomar som utvecklas på grund av fel mat, dvs. sådan mat som skadar både hälsan och miljön. Det kostar, förutom ett personligt lidande, samhället miljarder kronor för att söka och reparera dessa skador. har anmälningar från ökat . av medborgarna har inget eget sparande. Detta gör oss sårbara. Kunskap om skyldigheter och rättigheter, om avtal och lagstiftning, om budget och kassabok är viktiga verktyg som alla ungdomar behöver. Konsumentmakten ökar om marknaden får en stark motpart i välutbildade, kritiskt tänkande konsumenter. Jämställdhet och fler entreprenörer Hem- och konsumentkunskapens unika roll ger ett helhetsperspektiv och öppnar för ett viktigt jämställdhetsarbete. Jämställdhet i hemmet ökar jämställdhet i samhället, varför gemensam kunskap inom detta område är viktigt. Grundläggande kunskaper i vardagsekonomi är inte bara en förutsättning för att kunna leva ett tryggt liv, utan ger också den inspiration och kunskap som behövs för att skapa nya entreprenörer. Ämnet ökar kreativiteten, stimulerar alla sinnen och stärker egenvärdet. I HK tränar eleverna matematik, svenska, NO och SO. Lösningarna faller på plats genom att man arbetar praktiskt. Båda hjärnhalvorna stimuleras på samma gång och inlärningsprocessen blir effektiv.
mot · GZ02Ub203 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa körkortsutbildning i skolan. Att ha körkort kan avgöra om man får ett jobb eller inte. Arbetslivets krav på kunskap och färdigheter förändras i takt med att samhället förändras och moderniseras. är det i många fall ett krav från arbetsgivare att en arbetstagare har körkort. Inte minst i glesbygd är bil och körkort ofta nödvändigt för att kunna få ett arbete. ser vi hur körkortet riskerar att bli en klassfråga när det är såpass dyrt att alla unga inte har råd. De som inte har råd att ta många lektioner och inte heller har möjlighet att köra privat kommer ofelbart efter och får därmed svårare även att få arbete. När det blir alltmer kostsamt att ta körkort drabbar det unga människor som är i slutet av sin skoltid och i början av sitt vuxenliv. Det borde därför inom gymnasieutbildningen finnas möjligheter att genomgå körkortsutbildning och därmed vara anställningsbar när man gått färdigt skolan.
mot · GZ02Ub204 · 2011-09-26 00:00:00 — Uppföljning av studentinflytande vid högskolor och universitet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att följa upp konsekvenserna på studentinflytandet av kårobligatoriets avskaffande. Studentkårerna har varit viktiga för att ge studenterna inflytande. Genom dem har studenterna varit representerade i beslutande organ inom högskolorna. Möjligheten för studentkårerna att finansiera sin verksamhet genom medlemsavgifter har minskat och de ekonomiska anslag som staten istället kommer att ge till studentinflytandet är otillräckliga. Minskat studentinflytande riskerar i sin förlängning att leda till lägre kvalitet i utbildningen och att studenternas intressen inte tas tillvara i tillräcklig grad. Konsekvenserna av kårobligatoriets avskaffande för studentinflytandet på högskolor och universitet bör därför följas upp. har kartlagt studentkårernas verksamhet och studentinflytandet före kårobligatoriets avskaffande. Kartläggningen kan användas för en uppföljning av förändringarna och deras konsekvenser.
mot · GZ02Ub205 · 2011-09-23 00:00:00 — Övergången från barnbidrag till studiebidrag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av barnbidrags- och studiebidragssystemen. Barnbidrag och studiebidrag är viktiga komplement i många familjers ekonomi. Vi socialdemokrater har höjt barnbidraget och infört flerbarnstillägg redan från andra barnet. Många familjer har därför getts möjlighet att bättre planera sina ekonomiska förutsättningar. då barnbidraget övergår i studiebidrag uppstår dock för många familjer en situation som ändrar familjens ekonomiska förutsättningar. Om den studerande av någon anledning avbryter sina studier på gymnasiet upphör studiebidraget. De får inte heller något barnbidrag. Som lagstiftningen ser ut är dagens system för utbetalning av studiebidraget orättvist. Det behövs en översyn av barnbidrags- och studiebidragssystemen för att komma tillrätta med de problem som finns.
mot · GZ02Ub206 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolans ansvar för att förmedla kunskaper till eleverna om demokrati, demokratiska värden och mänskliga rättigheter. publicerade en debattartikel av , forskningsledare för . Han pekar på att svenska ungdomars värdering av demokrati och mänskliga rättigheter är låg. I åldrarna svarar att de kan tänka sig att rösta på en person eller ett parti mot en ekonomisk ersättning. tycker att det vore bra om vi hade en stark ledare som inte behövde bry sig om och val. Man ska naturligtvis ta enskilda undersökningar med en nypa salt. Resultatet har redan kritiserats av andra forskare som kommit till motsatt resultat. Ändå finns det anledning att diskutera hur vi överför demokratiska värderingar till våra barn och ungdomar. Den viktigaste förmedlingen av demokratiska värden sker i skolan. Studier visar att de som inte avser att rösta i allmänna val är de som inte heller anser sig ha fått kunskap genom skolan om demokratins värde och vikten av att använda sina demokratiska rättigheter. Det räcker dock inte med teoretisk undervisning i samhällskunskapen om vad demokrati betyder. I skolan behöver barn och ungdomar också få möjlighet att diskutera och praktisera demokrati och elevinflytande i olika former, till exempel i ett elevråd. Skolan måste också öppna sig mer mot det omkringliggande samhället, inte minst mot föreningar, politiska partier och deras ungdomsorganisationer. Det är extra viktigt att man även uppmärksammar frågor om minoritetsskydd och mänskliga rättigheter. Demokrati är inte enbart majoritetsstyre utan måste också innebära rätten till avvikande uppfattningar och respekt för människors olikheter. Vi ser hur extrema yttringar med liten respekt för andra människors rättigheter växer till sig. Det finns religiösa grupperingar i alla religioner som har svårt att acceptera det sekulära samhället, kvinnors frigörelse och respekten för andra livsstilar. Det finns nationalistiska och främlingsfientliga grupperingar som vänder sig mot andras rätt att uttrycka sin kulturella särart. Många som lockas till dessa rörelser är unga som inte fått en ordentlig utbildning i demokratiska värderingar. Arhe Hamednaca (S)
mot · GZ02Ub207 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Ung Företagsamhet i gymnasieskolan. Ung Företagsamhet (UF) är ett utmärkt sätt för gymnasiestuderande att prova på att vara företagare under sin gymnasietid. Erfarenheten som de får gör också att långt fler av dem som varit UF-företagare väljer att starta och driva egna företag som vuxna jämfört med dem som inte varit det. Vi kommer att behöva många fler företagare i vårt land åren framöver och därför bör det framgångsrika arbetet som sker inom UF utvecklas. Därför bör regeringen komma tillbaka till med ett förslag om hur UF-företagande ska bli ett naturligt inslag i alla gymnasieutbildningar.
mot · GZ02Ub208 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att förstärka kommunernas inflytande vid etablering av friskolor. Skolan är, och ska vara, en viktig mötesplats för barn från olika sociala miljöer, trosuppfattningar och kulturer. Friskolorna kan erbjuda alternativa pedagogiska inriktningar som också kan komma hela skolväsendet till del . Men det finns också problem med de religiösa friskolorna som måste uppmärksammas och diskuteras. Problemen kan vara att den religiösa trosriktningen dominerar undervisningen och medför påtryckningar på barnen. De religiösa friskolorna kan också försvåra integrationen eftersom barnen i tidig ålder delas in i olika skolor efter religionstillhörighet och därmed mycket lätt får fördomar om andra religioner. För att skolan ska kunna förmedla grundläggande demokratiska värden måste man praktisera demokratiska arbetsformer. Det måste gälla alla skolor, såväl de i regi som de religiösa fristående. Den politiska uppgiften är att se till att alla skolor bedriver en allsidig och objektiv undervisning som baseras på värdegrunder som alla människors lika värde, jämställdhet och respekt och förståelse för olikheter. Därför är det angeläget att kommunernas inflytande vid etablering av friskolor förstärks.
mot · GZ02Ub209 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildningsvägar för handläggare vid . De krav som ställs på handläggare vid är mycket stora. Inte sällan har handläggaren avsevärt inflytande över andra människors liv och tillvaro. Många som arbetar som handläggare vid har därför förvaltningsutbildning från . Enligt olika uppgifter skall det även ha förekommit inhyrd personal via skrivbyrå eller personaluthyrningsfirmor som saknar formell utbildning. Precis som det är viktigt att ha ämnes- och stadiebehöriga lärare i undervisningen, att läkare har läkarutbildning och att spårvagnsförare har rätt utbildning är det viktigt att anställda vid har rätt utbildning. För att säkerställa en hög kompetensnivå vore det därför önskvärt med en egen utbildningsväg för handläggare. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GZ02Ub210 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ansvar som ordförande i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behov av sjösäkerhetsinsatser i Arktis.1 1 Yrkandena 1 och 3 hänvisade till UU. har klimatförändringarna blivit högst påtagliga i , ett område som omsluter delar av de nordiska länderna, , och . reagerar först och kraftigast på klimatförändringarna. Havsisen minskar drastiskt och genomsnittstemperaturen i havet stiger, vilket sammantaget medför stora konsekvenser runt om i världen. Föroreningarna är alarmerande, såsom avfall i havet och långtransporterat sot från uppvärmning och transporter. Smältande isar kommer att öka sjötransporterna och intresset att utvinna olja och gas i området har ökat högst dramatiskt. Utöver miljöaspekterna kommer det att krävas gemensamma insatser och rutiner i samband med olyckor till havs. Ett ökande antal turistfartyg och oljetransporter spås i området. Olyckor i området kan få katastrofala följder, för såväl människor som miljö. Gemensamma beslut för att skydda de känsliga arktiska områdena kommer att vara nödvändiga, varför det svenska ordförandeskapet i , en högnivågrupp bestående av de arktiska ländernas utrikesministrar samt representanter för ursprungsbefolkningen, blir betydelsefullt. Det kommer att krävas ett kraftfullt grepp för att öka skyddet av , för människornas och miljöns skull. har stora möjligheter att verka för överenskommelser mellan de åtta arktiska länderna, inte minst med tanke på att , som icke kuststat, inte har samma egenintressen som kuststaterna. kunskap om nordisk och arktisk miljöutveckling vid forskningsstation och de arktiska utbildningarna vid måste tas tillvara och knytas till . Dessutom behöver svenskt deltagande i internationella forskningsinsatser fortsatt uppmärksamhet och uppbackning genom att den uppbyggda infrastrukturen för forskning värnas.
mot · GZ02Ub211 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetslivskunskap i gymnasieskolan. Ungdomsarbetslösheten i ligger på en rekordhög nivå, och då är en egen bostad och ett tryggt arbete en verklighet för endast ett fåtal. Många ungdomar vill resa utomlands och vidga sitt perspektiv i form av bland annat studier eller arbete. Flera ungdomar blir ofrivilligt kvarboende hemma hos sina föräldrar. Andra vill studera vidare, men högre studier innebär inte någon garanti för en trygg framtid och utan inkomst är det svårt att förverkliga sina drömmar. Det är därför viktigt att ungdomar under skolåren rustas bättre inför arbetslivet. De bör veta hur arbetsmarknaden ser ut och få kunskap och insikt om vikten av att kunna marknadsföra sig själva för att öka förutsättningarna att finna ett arbete den dagen de tar studenten och arbetsmarknaden ligger framför dem. En sådan skolning skulle till exempel kunna innehålla att: inse sina färdigheter och egenskaper kunna presentera sig för en arbetsgivare ha ett användbart cv kunna skriva och anpassa ett personligt brev inse vikten av att utnyttja sina kontakter klara av en anställningsintervju. erbjuder vissa program inom framförallt gymnasieskolan möjligheter att testa på ung företagsamhet men det bör också finnas en bättre balans från båda sidor av arbetsmarknaden. Det är mycket viktigt att bättre förberedelser inför arbetslivet ingår inom hela gymnasieskolan och inom ramen för samtliga program. Alla ungdomar bör få bättre kunskap om regelverket kring arbete, vad gäller både skyldigheter och rättigheter för såväl arbetstagare som arbetsgivare, exempelvis i fråga om vad ett kollektivavtal innebär, vikten av ett anställningsbevis och hur man kvalificerar sig till arbetslöshetskassan. Konkurrensen på arbetsmarknaden är inte längre enbart nationell, utan numera global. Att kunna stå på egna ben och kunna marknadsföra sig blir allt viktigare, liksom att känna till sina grundläggande rättigheter som arbetstagare. Detta borde vara en självklar kunskap för varje ung människa att bära med sig ut i livet. Att på ett tydligare sätt införliva arbetsrätt såväl som kunskaper för bättre fotfäste på arbetsmarknaden bör därför rymmas inom gymnasieprogrammen.
mot · GZ02Ub213 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av satsningar på och kvalitetsskärpningar av verksamheten i skolbarnsomsorgen. 2006 lanserade Socialdemokraterna en stor satsning på skolbarnsomsorgen eller fritis som den brukar kallas. Skälet var de stora grupperna och bristen på personal i verksamheten. Den borgerliga regeringen har emellertid valt en annan väg. Istället för satsningar på välfärden har skatterna sänkts för de med goda inkomster. De stora problem som finns i fritidsverksamhet har därför förvärrats. Grupperna är mycket stora och istället för att varje barn syns i en utvecklande verksamhet har fritis reducerats till barnförvaring. Så borde det inte behöva vara. Uppgiften ska vara att komplettera skolan genom pedagogisk verksamhet och stödja barnens intellektuella, sociala och emotionella utveckling. Med en fritidspedagog per 25 barn, eller ännu fler på många håll, ökar riskerna för gängbildning, uteslutning och mobbning. Det är klok politik att investera i fritidsverksamhet och det lärande som verksamheten kan bidra till i form av skolans kunskapsmål, barnens utveckling och föräldrarnas förtroende för en verksamhet som av barnen deltar i. Regeringen bör se över kvaliteten på fritidsverksamheten och säkra framtiden för våra barn.
mot · GZ02Ub214 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det statliga stödet till vuxenutbildning. Goda kunskaper blir allt viktigare för den egna utvecklingen och för att förstå och delta i samhället. Kunskap är också viktigt för framtida konkurrenskraft. Därför är det viktigt att se till att det inte finns återvändsgränder i utbildningssystemet. De som av någon anledning missat utbildning ska alltid kunna ta igen och komplettera den senare i livet. Alla som vill välja en ny bana i livet ska kunna skaffa sig den utbildning som krävs. Denna syn har legat till grund för mycket stora satsningar på lärande och utbildning av tidigare socialdemokratiska regeringar. En av den borgerliga regeringens första besparingsåtgärder för att finansiera sina stora skattesänkningar var försämringen av de statliga anslagen till vuxenutbildning. Regeringen valde att lägga ut de resurser som staten satsar på vuxenutbildning utan att ta hänsyn till kommunernas behov av denna typ av utbildning. Det drabbar de kommuner där medborgarna har ett större behov än genomsnittet hårt. Medan dessa kommuner får göra kraftiga nedskärningar i viktig utbildning kan andra rika kommuner i stället sänka skatterna för dessa medel. Därmed ökar klyftorna och färre får chansen att gå från arbetslöshet till utbildning och därefter arbete. Det är rimligt att det statliga stödet till vuxenutbildning har en fördelningsprofil som innebär att kommuner där behoven är större får mer än kommuner med små behov. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som bygger på detta synsätt.