ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02T359 · 2011-10-03 00:00:00 — och körkort som legitimation i EU tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samtliga och körkort utfärdade av svenska myndigheter ska ges den utformning som krävs för EU-standard så att de kan användas som legitimation. Den fria rörligheten är en viktig grundprincip i EU. Detta var också grunden när Schengen startades. Tanken var att kontrollen vid EU:s yttre gränser skulle kvarstå för att bekämpa internationell brottslighet. Däremot skulle resor mellan EU-länder underlättas. Ett viktigt steg för att uppnå detta var att passkontrollen skulle tas bort och ersättas med eller körkort. Det skulle innebära att en svensk inte behövde några speciella resehandlingar utöver biljett för att ta sig till exempelvis . Detta liknar den princip om passfrihet vi länge haft mellan länder. Det är nu dags att visionen om passfrihet inom EU förverkligas. Vi bör kräva att frågan löses möjligt. I väntan på detta bör vi bli ett föregångsland och endast ge ut och körkort som har EU-standard, dvs. accepteras av övriga EU-länders myndigheter. När det gäller kan man få ett som gäller i Schengenområdet i EU. Men det borde gälla hela EU . När det gäller svenska körkort gäller de bara som legitimation här i . För att röra sig inom Schengenområdet och övriga EU krävs fortfarande pass. bör självklart se till att även körkort gäller som legitimation i EU. Går det med går det självklart med körkort! Även om körkortet inte gäller för att köra bil överallt borde det rimligtvis gälla för att legitimera sig.
mot · GZ02T362 · 2011-10-04 00:00:00 — Tillgång till den digitala tekniken tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka it-kompetensen i samhället.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av goda datakommunikationer, som är tillgängliga på likvärdiga villkor, över hela landet. 1 Yrkande 1 hänvisat till UbU. brukar benämnas som en av de främsta it-nationerna i världen, och vi har mycket att vara stolta över. Enligt för internetinfrastruktur (.SE) är det dock 1,5 miljoner vuxna svenskar som inte använder internet. Det är inte godtagbart att så många svenskar står kvar på perrongen när det digitala tåget går, utan vare sig biljett eller någon ny avgång i sikte. De svenskar som inte använder internet finns i alla samhällsklasser, men det är framför allt äldre och personer med låg utbildning, långtidsarbetslösa och andra i svag socioekonomisk ställning som saknar kunskap om hur man använder internet. Institutet visar också att barn till välutbildade föräldrar kommer till skolan väl förberedda för att använda internet, medan många barn till mindre välutbildade föräldrar börjar skolan utan större erfarenheter av internet. Om man måste kämpa för att få ekonomin att gå ihop är kostnader för kurser, datorer och bredband lågprioriterade. Om man dessutom saknar kunskapen om internet är det svårt att se möjligheterna och att uppleva behovet av att kunna gå ut på nätet. Vi måste ta ett ordentligt grepp om den digitala klyftan och låta alla svenskar få möjlighet att ta del av det digitala samhället. För det första måste det till kraftfulla åtgärder för att stärka it-kompetensen i samhället och ge dem som står utanför en rimlig chans att ta sig in. Särskilda åtgärder bör riktas mot skolan. Det finns knappast andra arbetsplatser där it används för stora delar av arbetet där man skulle acceptera att behöva boka en apparat, gå till ett annat rum eller vänta på sin tur. Jag vill se en modern skola för alla elever. Elevernas tillgång till it är en central del i detta. För det andra är tillgången till en bra internetanslutning en grundförutsättning för att kunna delta i informationssamhället. Det måste därför finnas goda datakommunikationer, tillgängliga på likvärdiga villkor, över hela landet. När marknaden sviktar måste staten ta ett ansvar och styra utbyggnaden av höghastighetsnät för datakommunikation på ett sådant sätt att hela landet ges likvärdiga utvecklingsmöjligheter.
mot · GZ02T363 · 2011-10-03 00:00:00 — Klimatarbete på statliga flygplatser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statliga flygplatser bör uppmanas till insatser som minskar koldioxidutsläppen och att staten sedan följer upp och uppmärksammar de gjorda klimatförbättringarna. Airport blev föregångare för andra flygplatser genom att sätta upp solfångare som minskar koldioxidförbrukningen och värmer upp vattnet på flygplatsen på ett grönare sätt. Tillsammans med den pelletsanläggning som redan är i gång blir man nu koldioxidneutral. Airport har kommit långt i utvecklingen mot att helt använda sig av förnybara energikällor så att allt vatten värms med miljövänligare alternativ. Förhoppningsvis kan andra flygplatser och arbetsplatser följa. De håller på att sätta upp en av största solfångare på ett område av på flygplatsen, bredvid nuvarande pelletsanläggning. Solfångaren består inte av plattor utan av 5 600 runda rör som fångar solstrålarna och använder dem för att värma vattnet på anläggningen. Solcellerna däremot ska omvandla solenergin till elektricitet. Genom denna nya solfångare kan de utvinna en halv megawattimme energi som täcker hela behovet av varmvatten . räknar de också med att ersätta pellets i varmvattenanläggningen, vilket också sparar in på koldioxidutsläppen. Airport gör en investering på i den nya solfångaren. Därigenom räknar man med att minska koldioxidutsläppen på flygplatsen jämfört med tidigare. Denna form av miljöarbete borde ske på fler flygplatser. Staten borde sedan även följa upp och uppmärksamma de genomförda satsningarna.
mot · GZ02T364 · 2011-10-03 00:00:00 — Driftstödet till icke-statliga flygplatser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det statliga driftstödet till icke-statliga flygplatser. Det statliga driftbidraget har utan tvekan på ett effektivt sätt medverkat till att säkerställa ett flygplatssystem i hela landet. Huvuddelen av de icke-statliga flygplatserna ägs och drivs av kommuner med ett svagt befolkningsunderlag. Utan det statliga driftbidraget skulle flertalet av dessa flygplatser inte ha möjlighet att fortsätta sin verksamhet. Detta skulle också innebära att landets förhållandevis goda täckning av flygplatser kraftigt skulle försämras. Staten bör ta ett betydande ansvar för att säkerställa infrastrukturen på de kommunala flygplatserna. Men statens ekonomiska ansvar skall inte utgöra en total finansiering även fortsättningsvis skall rörelseintäkter vara den huvudsakliga finansieringen för flygplatserna. Stödet bör vara utformat så att de kommunala incitamenten att utveckla flygplatserna består. Driftbidraget är viktigt för att vi skall kunna säkerställa en god tillgänglighet och goda utvecklingsmöjligheter för regioner i hela landet. Det är viktigt att vi kan erbjuda väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet.
mot · GZ02T365 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna att prioritera satsningar på . E22:an från till har en mycket stor betydelse för sydöstra . De fyra berörda länen , , och och dess kommuner och företag har länge arbetat för en utbyggnad av . Det råder en bred politisk enighet i de fyra länen om hur viktigt det är med en utbyggnad av . E22:an är en strategisk livsnerv genom , , och för kommunikationer till och stora delar av . De flesta är överens om sambandet mellan tillväxt och jobb och att det behövs bra infrastruktur och utbildning för att företagen ska få arbetskraft och de arbetssökande ska få jobb även på mindre orter. Bättre kommunikationer och bättre förutsättningar för företagen ökar förutsättningarna för fler jobb i alla delar av landet. I och med att och de baltiska länderna gick med i Europeiska unionen har E22:an blivit en förutsättning för att utveckla goda förbindelser till de växande marknaderna i . En stor del av de varor vi importerar och exporterar till transporteras därför på . Det finns en risk för att det skånska väg- och järnvägsnätet kommer att få mycket stora problem. Det är viktigt att man tar dessa varningssignaler på allvar och att regeringen gör allt för att skapa möjligheter att prioritera satsningar på .
mot · GZ02T366 · 2011-10-04 00:00:00 — Ägaransvar vid automatisk hastighetsövervakning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör införa ägaransvar vid hastighetsöverträdelser. har länge haft problem med efterlevnaden av hastighetsgränser. Höga hastigheter är också orsak till en stor del av olyckorna i trafiken. Enligt kör mer än varannan bilist för fort. Den automatiska hastighetsövervakningen har byggts ut kraftigt i hela landet som ett led i att sänka farten på våra vägar. Enligt har det också fått positiva effekter. På vägar där automatiska hastighetskameror används sänks hastigheten och liv räddas. Men kamerorna råder inte bot på alla fortkörare. Förare som gömmer sig bakom solskydd eller företagsbilar är det problem med att bötfälla. En annan grupp är mc-förarna. Ofta har de ingen registreringsskylt fram, och även om de skulle ha det så gömmer sig förarna effektivt bakom sina hjälmar. Så länge det är fordonets förare som bötfälls går motorcyklisterna fria från hastighetskamerorna, och möjligheterna att bötfälla förare som kör hyrbilar och företagsbilar försvåras. Flera europeiska länder har infört en form av ägaransvar vid hastighetsövervakning. I tillämpas automatisk hastighetsövervakning . Ytterst tillämpas föraransvar, men ansvaret ligger även hos ägaren. I de fall ägaren inte kan lämna upplysningar om föraren av fordonet vid det aktuella tillfället bötfälls ägaren för trafikbrottet. Ansvaret för företagsbilar vilar på företagsledaren som är personligt ansvarig för att upplysningar lämnas om föraren. Ett ägaransvar skulle på samma sätt kunna införas i så att ägaren till det identifierade fordonet får information om händelsen tillsammans med ett inbetalningskort för bötesbeloppet. Lagstiftningen bör ses över så att ett ägaransvar införs.
mot · GZ02T367 · 2011-10-04 00:00:00 — Användning av mobiltelefon vid bilkörning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda användning av mobiltelefon utan handsfree vid bilkörning. Det har tagits många initiativ för att öka trafiksäkerheten i vårt land. Nollvisionen har varit målet. Säkrare vägar, planskilda korsningar, trafiksignaler och bättre fordon är några exempel på områden som förbättrar säkerheten i trafiken. Men nya trafikfaror har uppkommit. Samtal i mobiltelefoner i samband med bilkörning tillhör numera vardagen. Vi vet att många olyckor orsakats av att föraren varit ouppmärksam på grund av mobiltelefonsamtal. När föraren är upptagen av mobilsamtalet innebär det stora risker. Det behövs nya regler för användandet av mobiltelefon vid bilkörning. Det borde inte vara tillåtet att använda mobiltelefon utan handsfree vid bilkörning.
mot · GZ02T368 · 2011-10-03 00:00:00 — Två viktiga järnvägar i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att prioritera Dalabanan och för att åstadkomma kortare restider och bättre förutsättningar för basnäringarna samt bidra till regionförstoring. Dalabanan , , , och är en utomordentligt viktig järnväg med stor betydelse för arbets- och utbildningspendlingen och turism- och besöksnäringen. Bergslagbanan , , , , spelar en central roll för den tunga basindustrin inom stål och papper och dess transportbehov. Banans betydelse blir än större mot bakgrund av de nu planerade investeringarna i ny gruvverksamhet i bl a Västerbergslagen. Dessa två järnvägssträckningar har mycket stor betydelse för utveckling och konkurrenskraft. Därför måste de prioriteras när det gäller planering. Dalabanan, som är central för persontransporterna mot huvudstadsregionen för såväl som , kräver för att långsiktigt vara konkurrenskraftig en investeringsvolym i storleksordningen . Investeringarna handlar om fler mötesstationer, nya bansträckningar på flera ställen, utbyggnad av stationer samt partiella dubbelspår. Målet är en restid från till på och . bör ingå i det nationella godstrafiknätet. Banan har en naturlig roll när det gäller att ansvara för de ökande godsmängderna i Bergslagen och . Förstärkningar av handlar om sådant som en stegvis uppbyggnad till dubbelspår mellan och , spårbyten, ny fjärrblockering, förbättrade anslutningar och uppgraderingar. En satsning på Dalabanan kommer att få stor betydelse för s k regionförstoring och arbetsmarknadens utveckling. Satsningar på underlättar för exportindustrin och gagnar därför sysselsättning och exportinkomster.
mot · GZ02T370 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att prioritera förbättringar av Bergslagspendeln. Bergslagspendeln mellan och är en viktig del av den regionala utvecklingen i Västerbergslagen. Speciellt viktigt för regionens fortsatta tillväxt är att ett antal insatser görs för att möjliggöra ökade godstransporter. Bland annat inom gruvnäringen förväntas ett kraftigt ökat behov av transporter . Antalet passagerare ökar dessutom . Framförallt sträckningen FagerstaVästerås har på morgonturerna och under sen eftermiddag fulla tåg tack vare de skolelever som reser till och från . Allt fler privatpersoner väljer dessutom att ta tåget när de reser längre sträckor, allt under förutsättning att tåg- och restiderna stämmer överens med de krav och önskemål som resenärerna har när det gäller att förflytta sig från en ort till en annan. Tåget måste dessutom tidsmässigt och ekonomiskt vara ett bättre resealternativ än den egna bilen. Från Västerbergslagen, och kommuner, finns möjlighet att resa med Bergslagspendeln via och ytterligare ett antal orter i till och där efter tågbyte resa vidare till bland annat . Bergslagspendeln är därför ett viktigt och bra alternativ, inte minst ur miljösynpunkt, till att ta bilen till eller . Bergslagspendeln är dessutom mycket viktig för godstrafiken. trafikerar sex godståg nämnda järnväg, godståg som går till och från Ovakos anläggning i . Ett par av godstågen är bland de tyngsta som trafikerar svenska järnvägar. Från Ovakos sida finns det önskemål om att kunna lasta ut än mer gods per tåg, vilket omöjliggörs av att banvallen inte kan bära . Bergslagspendelns standard har varit föremål för diskussion, och såväl från Ovakos sida som från Västerbergslagens sida i stort pekar man på behovet av en satsning på bansträckningen genom att banvallen förstärks och att det blir helsvetsad räls. Detta skulle ge möjlighet till tyngre tåg. Med en helsvetsad räls blir dessutom åkkomforten för resenärerna betydligt förbättrad. En förlängning av några av dagens mötesstationer behövs dessutom för att man ska kunna använda tåg. Önskvärt är dessutom att medelstilldelning möjliggör att en del av kurvorna på stäckningen LudvikaVästerås byggs bort för att tågen ska kunna hålla en något högre hastighet och därigenom ge kortare restid till och till . Av miljöskäl är det positivt om fler människor väljer att ta tåget och om alltmer gods kan fraktas på järnvägen. Men för att detta ska bli fallet i större utsträckning i Västerbergslagen behövs en statlig prioritering av Bergslagspendeln.
mot · GZ02T371 · 2011-10-03 00:00:00 — som ett fungerande transportalternativ tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att göra till ett fungerande transportalternativ till och från norra . Den gångna vintern har flera tågurspårningar skett runt om i landet. Bland annat spårade ett godståg ur vid Grötingen på Norra stambanan, norr om , . Flera vagnar spårade ur och både räls och kontaktledningen skadades allvarligt. Arbetet med att röja på olycksplatsen pågick i , och förseningar till följd av urspårningen fick konsekvenser för företag och enskilda. Den enda alternativet i sådana lägen är lastbil, ett varken ekonomiskt eller miljömässigt bra sätt att transportera långväga gods. Det dåliga skicket på Norra stambanan slår hårt mot den svenska basindustrin och drabbar industrier i hela . Om hade varit ett fungerande alternativ så skulle konsekvenserna ha kunnat mildras. går i dess ursprungliga sträckning från i till i norr, inklusive anslutande tvärbanor FurudalBollnäs. HotingForsmo, StorumanHällnäs och ArvidsjaurJörn kan bli en integrerad del i ett sammanhållet nationellt järnvägssystem. har det tyngsta argumentet varit att det blir för dyrt att elektrifiera banan. Men det finns ett miljömässigt acceptabelt alternativ till elektrifiering. Råvara från skogen blir förnybart fordonsbränsle. Statens eget bolag är delägare i som har startat en anläggning i för produktion av drivmedel från tallolja. Dieseln framställs av råtallolja och talldiesel är en biprodukt från skogsindustrins massaprocess. Den räknas till andra generationens förnybara diesel och skulle kunna användas för godstransporter på . Men skick gör att den ändå inte är ett fungerande alternativ. På den godstransporterande delen av banan, d.v.s. MoraArvidsjaur, har standardförbättringar gjorts på vissa delar av sträckan men ytterligare förbättringar behövs. På bandelen SvegBrunflo, som fortfarande har STAX , behövs en bärighetshöjning. Sämst är bandelen ArvidsjaurJokkmokk som bara har bärigheten STAX och återstår för att först höja bärigheten till minst STAX . är i huvudsak en turistjärnväg, med i sig växande potential, men borde kunna nyttjas bättre och bli en fungerande transportlänk för den bioenergiproduktion som startas upp på flera håll längs banan och för en del av de befintliga gruvorna i samt för de planerade gruvor som håller på att startas i bl.a. , och Stekenjock. Vi anser att ett sammanhållet järnvägsstråk genom inlandet är av största betydelse för att skapa förutsättningar för tillväxt, då företagen behöver billiga och miljövänliga transporter. För att ska fungera som en integrerad och komplett del av det nationella järnvägsnätet krävs bland annat investeringar för bärighetshöjande åtgärder samt medel till nya trafikstyrningssystem.
mot · GZ02T374 · 2011-10-03 00:00:00 — Flygtrafik mellan Kemi och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för flygtrafik mellan och . En av de avgörande parametrarna för näringslivets och samhällets förutsättningar till utveckling är goda kommunikationer. En allt viktigare del är snabba och tillgängliga persontransporter. har som myndighet ett statligt uppdrag och ekonomiska medel att åstadkomma grundläggande tillgänglighet i alla delar av landet. För detta används tillgänglighetsanalyser som underlag för beslut om ersättning och upphandling av trafik. Analysverktyget är det underlag som Rikstrafiken har använt för att besluta vilken trafik myndigheten kan ge ersättning för. Från är det som har hand om dessa uppgifter. Målet är att åstadkomma grundläggande tillgänglighet i alla delar av landet. Tillgänglighetsanalysen bygger på sju kriterier. För varje kriterium finns tre nivåer: grön, gul och röd standard, där grön standard står för god tillgänglighet, gul standard står för acceptabel tillgänglighet och röd standard är inte acceptabel tillgänglighet. Mätningarna sker på kommunnivå och utgår från kommunhuvudorten. För kommunerna i södra visar analyserna röd standard (icke acceptabel tillgänglighet) när det gäller flygkommunikationer till och från . Detta problem kan på ett enkelt och effektivt sätt lösas om den befintliga flygplatsen mellan och Kemi, från , nyttjas för flygtrafik till och från . Det är därför av yttersta vikt att inom stipulerade ekonomiska ramar prioriterar upphandling och ekonomisk ersättning för flygtrafik mellan KemiTorneå flygplats och .
mot · GZ02T375 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga dubbelspårig järnväg på hela Ostkustbanan. Utmed finns en befolkningskoncentration med ca 750 000 invånare, en omfattande del av svensk basindustri och stor potential för tillväxt. En nödvändig förutsättning för en fortsatt utveckling är en effektiv in-frastruktur. En väl fungerande infrastruktur är helt avgörande för såväl näringslivet som samhällsutvecklingen i övrigt. Dagens kapacitetsbrist i järnvägssystemet hämmar denna utveckling. Restiderna har, trots X2000, utvecklats negativt. Som exempel kan nämnas att 1997 var restiden strax för X2000 mellan och . har ökat och , p.g.a. bristande kapacitet. Det är en oacceptabel utveckling. Basindustrin i norr är en av de viktigaste motorerna i tillväxt, och dess produkter fraktas till stor del på järnväg. Bristerna i godstransportsystemet är så omfattande att hela tillväxt hämmas, och de medför negativa miljökonsekvenser p.g.a. ökade lastbilstransporter. innebär företagens planer en ökning av godsvolymerna . En satsning på ökad kapacitet i infrastrukturen är därför helt nödvändig. investering och trafikstart är beroende av omkringliggande banor för att fungera effektivt. Investeringar i ett dubbelspår på Ostkustbanan är en grundläggande förutsättning och måste ses som en nödvändig följdinvestering för att nå fulla potential. Om denna investering inte genomförs fullt ut saknas fortfarande ett fungerande system för godstransporterna från basindustrin i norr, genom och till den europeiska marknaden. Sträckan är landets mest belastade enkelspåriga järnväg och utgör en flaskhals. Trafikprognosen är 100 tåg . Det nuvarande enkelspåret klarar bara hjälpligt att hantera dagens person- och godstrafik på 65 tåg . En fortsatt utveckling av gods- och persontrafiken omöjliggörs av den nuvarande kapacitetsbristen. En genomtänkt etappvis dubbelspårsutbyggnad måste därför påbörjas möjligt, i samordning med redan beslutade nya mötesstationer. Nödvändiga utrednings- och planeringsarbeten måste påbörjas omgående så att en dubbelspårsutbyggnad i etapper kan påbörjas tidigt i nästa planeringsomgång 20142025. Det är orimligt att brist på transportkapacitet ska begränsa utvecklingsmöjligheterna för svensk basindustri och hämma regional utveckling i en stor del av landet.