ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02T282 · 2011-09-22 00:00:00 — Bra villkor för svensk inlandssjöfart tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om villkoren för sjötrafiken genom och på . är det en självklarhet att hållbara transporter innebär att flera olika transportslag samverkar med varandra. Transporter av gods i belastar järnvägsnätet tungt och ett ökat godsflöde kan inte enbart mötas med viktiga kapacitetshöjningar på Västra stambanan. Det naturliga är snarare att öka mängden gods som transporteras på . Trafiken på är dock beroende av större investeringar, inte minst eftersom beräknar att de befintliga slussarna i är uttjänta . En stor del av det gods som transporteras på älven kan inte gå på lastbil; det skulle bli för dyrt och godset är för skrymmande. Stängs sjötrafiken till och från av riskeras dessvärre många arbetstillfällen. I är kanalsystemen klassade som inlandsfarvatten. Men så är inte fallet i , trots att det i samband med förhandlingarna vid EU-inträdet 1995 klargjordes att kan tillämpa bestämmelserna för så kallade inlandsfarvatten. Att tillämpa dessa bestämmelser innebär att klassas som inlandsfarvatten, vilket medför att transporter kan ske på fartyg som inte behöver klara samma krav som ställs på fartyg som färdas på öppet hav. Att rakt av jämföra Vänertrafiken med den europeiska inlandssjöfarten är däremot vanskligt. Viktiga skillnader finns framförallt på två punkter: dels kan hårt väder skapa förhållanden på som är problematiska för fartyg som inte är byggda för att färdas på öppet vatten, dels går inte sällan gods från hamnar i raka vägen och utan omlastning ut på öppet hav och till olika destinationer framförallt i . Det gods som går som inlandssjöfart i övriga omlastas däremot som regel innan transporten fortsätter ut på öppet hav. Men trots det finns det fog för att tillämpar bestämmelserna för inlandsfarvatten. Svensk rederinäring skulle ha tillgång till ett antal stödfunktioner inom EU om inlandsfarvattensbestämmelser tillämpades i . Och eftersom implementering av dessa bestämmelser inte skett går dessvärre ett antal EU-program förbi. Dessa program skulle kunna bidra med finansiering av exempelvis farleder, slussar och miljöarbete i hamnar. Regeringen bör överväga att helt eller delvis implementera de ovannämnda bestämmelserna samt även i stort se över villkoren för inlandssjöfarten. Att svensk inlandssjöfart och Vänertrafiken har bra förutsättningar och god konkurrenskraft gentemot andra transportslag är viktigt för miljön, jobben och framtiden.
mot · GZ02T283 · 2011-09-22 00:00:00 — Säkrare val för cyklister tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till säkrare val för cyklister. Vanligen saknas cykelvägar på den svenska landsbygden. Många landsvägar är dessutom smala och en väl tilltagen vägren är ovanligt. Precis som gångtrafikanter är cyklister oskyddade men eftersom de färdas i samma riktning som motorfordon utsätter de sig för betydligt större risker. Till skillnad från en gångtrafikant som på långt håll ser ett mötande fordon hinner inte en cyklist agera när ett upphinnande fordon snabbt närmar sig bakifrån för att sedan i hög fart passera bara från cyklisten. Antalet skadade och dödade i trafiken har minskat . Detta är enligt en trend som syns även bland cyklisterna. Men trots att siffrorna är historiskt låga innebar de ändå att i medeltal 32 cyklister dör i trafiken, och omkring 1 000 skadas. I trafiksäkerhetsarbetet ingår en rad åtgärder. Det är exempelvis rimligt att anta att ett ökat användande av cykelhjälm är en viktig anledning till att antalet dödade cyklister i trafiken är relativt litet. Att utbyggnaden av cykelbanor i städer och tätbebyggda områden har varit påtaglig är likaså en anledning. Däremot har inte alls samma utbyggnad kunnat ses på landsbygden. Åtminstone gäller inte detta i normalfallet. För att utöka säkerheten för cyklister på landsvägar eller andra platser där det saknas ändamålsenliga cykelvägar och den högsta tillåtna hastigheten är /h eller högre bör möjligheten att tillåta cykling på vänster sida av vägen ses över. Effekterna för trafiken i stort av att tillåta cyklister att göra säkrare val i trafiken måste naturligtvis noggrant beaktas före ett genomförande.
mot · GZ02T284 · 2011-09-26 00:00:00 — Skydd av Sveriges kuster mot oljeutsläpp tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att minska riskerna för oljeutsläpp längs Sveriges kuster. Det är mycket viktigt att minska riskerna för oljeutsläpp; även små utsläpp kan skada delar av den svenska kusten och kringliggande natur, bostäder och näringsliv. såg vi hur ett stort oljeutsläpp skadade våra kuster. så var det på som drabbades. Anledningen till utsläppet var vid denna motions tillkomst ännu inte känd, men det är inte länge sedan som vi hade ett oljeutsläpp i norra . Denna typ av olyckor är svåra att påverka, men generellt bör säkerheten hos de fartyg som trafikerar svenska vatten ökas, exempelvis genom en höjning av minimikraven i fråga om vilka farleder de säkraste fartygen får trafikera för att göra det enklare att få bort gamla och miljöfarliga fartyg. Därutöver så finns det ett antal skepp som ligger på havsbotten utanför våra kuster och som riskerar att ställa till med en stor katastrof vid ett ogynnsamt läge. Det är därför viktigt att arbetet fortskrider med att minska miljöfarorna i relation till förlista fartygsvrak.
mot · GZ02T285 · 2011-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om parkeringsböter. Enligt lagen (1976:206) om felparkeringsavgifter kan en parkeringsanmärkning parkeringsböter utfärdas om en bil står felparkerad på en allmän plats som kommunen ansvarar för eller på privat mark där boten utfärdas av ett privat parkeringsbolag. Den som anser att boten utfärdats felaktigt kan vända sig till sin lokala polismyndighet eller till det ansvariga parkeringsbolaget. Parkeringsvaktens utfärdande av en bot anses dock ha så högt bevisvärde att bilägaren i praktiken åläggs bevisbördan för att visa att överträdelse inte har skett. Exempelvis kan ett svar ifrån parkeringsbolaget vid en tvist se ut som följer. Vi vill göra er uppmärksam på att p-vakten inte är skyldig att fotografera överträdelsen. Vi vill även påvisa att det är kontrollavgiften som agerar styrkande underlag för att felparkeringen har ägt rum. Fram till och med juli (2011) har cirka 700 000 parkeringsböter utfärdats i . Av dem som har bestridit böterna i exempelvis har sluppit betala boten på grund av felaktig hantering. Det är en tämligen hög siffra som indikerar att misstag ibland begås vid utfärdandet. motioner i har lyft fram problematiken kring parkeringsböter med bland annat uppmärksamhet på att böterna/avgifterna har kommit att bli en viktig inkomstkälla för såväl enskilda kommuner som fastighetsägare. Ett ökat ansvar finns emellertid fortfarande inte att utkräva från kommunen eller parkeringsbolaget. har reaktionerna från de berörda utskotten som behandlat motionerna dessvärre varit nedslående att läsa. Man har i frågan kring parkeringsböter inte varit villig att tydligt markera hos vem bevisbördan bör ligga, trots att den grundläggande principen är att den som anklagas för ett brott inte ska behöva bevisa sin oskuld och att samma princip borde gälla vid parkeringsböter. Parkeringsböter går dessutom ofta snabbt över till att bli ett inkassoärende om bilisten vägrar att betala, vilket får många att tveka att ta strid även om de är säkra på sin oskuld i sakfrågan. Jag anser därför att regeringen bör ta initiativ till en översyn av hur lagen om felparkeringsavgifter tillämpas för att stärka rättsskyddet för den enskilda bilisten och för att se till att bevisbördan också när det gäller felparkering ligger hos det ansvariga bolaget och den ansvariga kommunen.
mot · GZ02T286 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bygga ut E20 till motorväg genom . är en starkt trafikerad väg mellan två största städer och sträcker sig igenom viktiga regioner med god utvecklingspotential. Den dåliga standarden på vägsträckan, framförallt genom , från i norr till i söder, är dock något som håller tillbaka utvecklingen i dessa regioner. Den nämnda vägsträckan är överlag underdimensionerad och det är av stor vikt att denna vägsträcka prioriteras i regeringens infrastruktursatsningar. Undertecknad tycker att det är högst rimligt att bygga ut E20 till motorväg genom där sträckans endast innehåller en försvinnande del motorväg genom . Den underdimensionerade standarden på vägen ger upphov till en dålig framkomlighet och starkt försämrad trafiksäkerhet, inte minst på grund av den stora mängden tunga transporter.
mot · GZ02T287 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konkurrenskraftig färjetrafik till . Att arbeta miljömässigt målmedvetet handlar om att steg för steg sänka utsläpp. Det bör ske utan att man vältrar över utsläpp på något annat område än det som står i fokus för regleringen. Dessutom bör hänsyn tas till den samhällsnytta en verksamhet har, trots dess miljöbelastning. I och med EU:s kommande svaveldirektiv är det viktigt att värna om att färjetrafiken till förblir konkurrenskraftig. Direktivet kräver att utsläppen av svavel från sjöfarten minskar . Då detta innebär en stor och kostnadsdrivande förändring är det i sammanhanget angeläget att färjetrafiken till fortsatt är konkurrensneutral. Skulle kostnaderna öka med ett , på grund av förtida byte av bränsle, kommer en sådan reglering att leda till att transporter i än högre grad skiftar från sjöfart till landburna alternativ. Det vore direkt kontraproduktivt vad avser såväl miljöhänsyn som trafiksäkerhet att vägarna trafikeras av ännu fler tunga fordon. På har vi inte ens möjligheten att välja ett annat transportslag. Här är det alltjämt sjöfarten som står till buds, men i så fall till dramatiskt ökade kostnader. Det kommer i så fall att drabba oss alla, från den passagerare som köper en personbiljett för ett dagsbesök i till de tunga frakterna från det gotländska jordbruket. Politisk förändring och alldeles särskilt miljöpolitik kan liknas vid ett gummiband. Det måste spännas för att man ska kunna åstadkomma något. Men spänns det för hårt går bandet sönder. Det är just vad som håller på att ske med svaveldirektivet. Istället för att man erbjuder Destination eller dess eventuella efterträdare under nästa avtalsperiod långsiktiga villkor utsätts rederiet för chockterapi. Men om Gotlandstrafiken ensam ska bära detta låter vi det goda bli det bästas fiende. Statens budget för subventioner till Gotlandstrafiken är inte oändlig. Om budgeten dräneras på har vi förbrukat möjligheten att ta hänsyn till andra viktiga värden. Fraktpriserna liksom de alltför höga biljettpriserna för dem som saknar Gotlandsrabatt riskerar att öka än mer. Om svenskarna därmed istället väljer att köpa importerade jordbruksprodukter och charterresor till utlandet kan man fråga sig vad vår miljö hade att vinna på det. Det finns all anledning att känna optimism inför de nya miljövänliga bränsleslag som väntar runt hörnet men bör regeringen se till att färjetrafiken till förblir konkurrenskraftig i takt med att nya regleringar införs.
mot · GZ02T289 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reservera medel för att påbörja byggandet av Norrbotniabanan under innevarande mandatperiod. Sista helgen invigdes som sträcker sig upp till . Nästa etapp som är kvar för att koppla ihop hela är Norrbotniabanan (UmeåLuleå), som uppgår . Norrbotniabanan behövs av flera skäl, bland annat de som anges nedan: Bidrar till ett bättre klimat Att transportera personer och gods mellan och på tåg istället för med bil/buss/lastbilar bidrar till en minskning av de skadliga utsläppen som belastar klimatet och miljön. Enligt medför Norrbotniabanan minskade koldioxidutsläpp med . Bidrar till bekvämare och billigare transporter Med en norrbotniabana skulle livet för väster- och norrbottningar som reser bli bekvämare. tar det att resa mellan kuststäderna på grund av de dåliga vägarna, men med banan skulle regionen knytas ihop och det skulle bli lättare och gå snabbare att pendla till jobbet eller studierna. Alla kuststäder i skulle ha ett universitet inom 45 minuters avstånd. Norrbotniabanan kan även bidra till att göra transporterna billigare både för företag och för privatpersoner. Enligt kommer företagens transportkostnader att sänkas . Bidrar till en bättre regional utveckling Järnvägsbyggen har ofta bidragit till regioners utveckling. Det blir lättare och billigare för industrierna att transportera sina produkter, vilket ökar konkurrenskraften. Samarbetet mellan våra regioner och kan utvecklas. samhällsekonomiska kalkyl visar att satsningen skulle ge tillbaka upp till 1,45 per satsad krona. Det placerar Norrbotniabanan i så fall bland de lönsammaste, stora järnvägssatsningarna i . Arbetsmarknaderna blir mer differentierade och dynamiska. För arbetsgivarna innebär det att utbudet av rätt kompetens kommer att öka. För den enskilde innebär det ökad valfrihet och mer utvecklingsmöjligheter. Möjligheterna för besöksnäringen bedöms öka i hela området tack vare förutsättningar att utveckla kommunikationerna till och från kustlinjen. Allt detta kommer att bidra till mer utveckling i både Väster- och . Bidrar till fler arbetstillfällen Byggandet av Norrbotniabanan bidrar även till att öka arbetstillfällena i dessa två regioner. Dels kommer det att behövas folk till att bygga banan, dels kommer Norrbotniabanan att leda till en mer utvecklad region som kan erbjuda fler arbetstillfällen. Det är beklagligt att Norrbotniabanan inte prioriteras av regeringen. Regeringen envisas med att näringslivet och regionerna måste betala en del av kostnaderna. Med den logiken skulle aldrig ha utvecklats till det land som det är . Vi anser att det bästa för miljön, medborgarna, företagen och regionerna i Väster- och är att Norrbotniabanans byggande påbörjas under innevarande mandatperiod.
mot · GZ02T300 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen utreda förutsättningarna för en charterflygplats i . Det finns branscher där man andas framtidstro och ser nya möjligheter att expandera. En sådan bransch är turistnäringen och inte minst den som riktar sig till vår svenska fjällvärld. är den näst mest besökta turistanläggningen som man betalar för att komma till, bara är större i . I är ett projekt för en internationell charterflygplats till i full gång. Flygplatsen kommer att kunna ta emot fjällturister till , Trysil och långväga ifrån. är det i praktiken omöjligt för internationella gäster att komma hit, restiden blir för lång. Flygplatsen skulle framför allt bli ett resmål, en flygplats som man flyger till och inte från, vilket gör det här projektet unikt. är största skiddestination med cirka två miljoner besökare , och med utbyggnaden kommer potentialen att vara cirka tre miljoner. Det finns 2 000 småföretag i turistområdet som ser en enorm potential i detta. De utvecklingsplaner som finns för fjällanläggningarna skulle innebära ca 30 000 fler turistbäddar i området. Den norska näringsministern har uttryckt sig positivt för en utveckling av området, då det ger positiva effekter också för . Flera parter är inblandande i projektet, vilket innebär stöd för vidare utredning också ekonomiskt.
mot · GZ02T301 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges möjlighet att teckna fleråriga investeringsavtal eller på annat sätt säkerställa en långsiktig finansiering när det gäller infrastruktursatsningar som ligger inom statens ansvar. Att investera i infrastruktur har ett långsiktigt, samhällsekonomiskt värde. Att investeringarna ska vara anslagsfinansierade är också viktigt för transparensen och inflytande över vart statens pengar ska gå. Det har vid ett flertal tillfällen varit uppe till diskussion andra former för finansiering däribland vägavgift eller broavgift (t.ex. ), lån i , statligt garanterade lån på marknaden, lån från kommuner, s.k. förskottering, samfinansiering genom olika parter. har varit tydlig i att andra finansieringsalternativ än anslagsfinansiering är undantag. Ett problem har dock dykt upp i samband med att det går att söka medel från för infrastrukturprojekt. Ett projekt som just nu är aktuellt är Tågstopp som har planerats . I samband med att EU-ansökan lämnades in kunde inte (nuvarande ) underteckna medfinansieringsintyget eftersom det avsåg utbetalningar . Skälet till det var att inte förfogade över en flerårsbudget. var det dock finansieringsansvar och kommunerna fick då underteckna finansieringsintygen gentemot . När projektet inleddes var besked till kommunerna att skulle stå för större delen av investeringarna i stationerna. som gått har det blivit mer och mer tydligt att inte förfogar över de medel som fordras för vare sig byggnation av stationerna eller för den del som avser järnvägsteknik. Finansieringen åvilar nu till stor del kommunerna både i form av egenfinansiering och i form av förskottering. står kommunerna inklusive för och för av investeringarna. Det är inte rimligt att kommunerna ska stå för järnvägsspecifika insatser som signalsystem, el m.m. som ska ägas och drivas av staten genom . är också byggherre som projekterar och upphandlar arbetet och svarar för genomförandet. Även om kommer att betala av sin del till kommunerna innebär förskotteringen en kostnad för kommunen i form av räntekostnader. Men framförallt har frågan en principiell betydelse. Ska kommunerna finansiera eller tvingas förskottera åtaganden som tillhör statens ansvarsområde? Om ska ta ansvar för långsiktiga investeringar måste få bemyndigande att teckna fleråriga avtal även om det innebär att medel från anslaget binds upp . Detta bör ge regeringen till känna. i (S)
mot · GZ02T302 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge järnvägsnätet i Bergslagen möjlighet att utvecklas med vetskap om att trafiksystemen är trygga och stabila . Tillgången till bra kommunikationer är och kommer alltid att vara en avgörande faktor för ett samhälles möjligheter till en positiv utveckling. Det gäller inte minst alla de små och medelstora orter runtom i som under långa perioder brottats med negativ befolkningsutveckling och hög arbetslöshet. Ett bra exempel på detta är Tåg i Bergslagen som har stor betydelse för hela den mellansvenska regionen från i norr ned till och i söder. En i sammanhanget annan viktig sträckning, som inte direkt ligger under Tåg i Bergslagen, utan kan sägas komplettera den, är i Bergslagen med sträckning från till . Tåg i Bergslagen har efter en trevande start utvecklats på ett väldigt positivt sätt . Resandet har ökat, flera nya stationer har öppnats och punktligheten i trafiken har ökat markant. kan trafiksystemet äntligen spela den roll som regionförstorare och utvecklare för Bergslagen som var och är den grundläggande tanken med Tåg i Bergslagen. I samband med utvärderingen av de gångna åren har man sett flera vägar till bättre tågtrafik för resenärerna, och man arbetar nu tillsammans med trafikhuvudmännen för att bland annat samordna tåg och busstrafik på ett bättre sätt. Tillsammans med dessa och andra närliggande trafikhuvudmän har man också genomfört upphandling av ett nytt framtidsinriktat biljettsystem som kommer att ge möjlighet till ett gränslöst resande i Bergslagen kopplat till och . Vi kan inte nog betona vikten av att regioner, som är beroende av Tåg i Bergslagen och , ges möjlighet att utvecklas med vetskapen om att trafiksystemen är trygga och stabila . Det är som sagts en avgörande förutsättning för en bra utveckling för både befolkning och företagsamhet i dessa bygder.
mot · GZ02T306 · 2011-09-21 00:00:00 — Första hjälpen i turistbussar och i kollektivtrafiken tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om första hjälpen i turistbussar och i kollektivtrafiken. Tiotusentals människor reser med bussar. Det är dagliga resenärer med kollektivtrafiken mellan arbetet och skolan, vilket ofta kan vara långa sträckor mellan två orter. Det är personer på nöjesresor, på väg att se en annan del av landet eller på väg utomlands. Det är inte ovanligt att en bussresenär råkar ut för en akut sjukdom. Situationen kan vara livshotande om det inte finns sjukvårdskunnig personal ombord och om det är en lång väg till närmaste samhälle. Därför borde alla bussar förses med första hjälpen-väskor och hjärtväskor så att man kan ge första hjälpen snabbt i bussen. Nya bussar skulle kunna ha första hjälpen-väskor och hjärtväskor som en del av standardutrustningen. Självklart måste personalen på bussarna utbildas i hur man hanterar apparaturen i väskorna. Utbildningen skulle dessutom kunna läggas in som en del i busskortsutbildningen.
mot · GZ02T307 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kontroll av däck på långtradare registrerade i andra länder som kör genom . Många svåra olyckor inträffar med långtradare inblandade, inte minst . Även trafikfarliga situationer uppstår när långtradare blir stående eller får sladd exempelvis i backar och blockerar hela körbanor. Flera av dessa långtradare är registrerade i andra länder och kör med däck som inte är godkända i , vilket då blir en stor trafikfara när de kör genom landet. För att förhindra att lastbilar med icke godkända däck färdas på svenska vägar skulle en kontroll av fordonet kunna ske i tullen. Om lastbilen inte har godkända däck enligt svensk lag skulle den inte få köra in i landet. Då skulle åkerierna som kör gods i landet vara mer noga med att utrusta sina lastbilar med däck som är anpassade till våra vintervägar, vilket skulle öka trafiksäkerheten i landet.
mot · GZ02T308 · 2011-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om träningscyklister. Cyklister hänvisas av naturliga skäl genom trafikförordningen (1998:1276) till cykelbana om sådan finns tillgänglig. Undantaget är om särskild försiktighet iakttas, då cyklister får använda körbanan om denna anses lämpligare med hänsyn till färdmålets läge. Dagens lagstiftning tar dock inte hänsyn till de träningscyklister som rör sig ute på vägarna. En träningscyklist i som använde körbanan istället för cykelbanan dömdes exempelvis till i böter för brott mot trafikförordningen, trots att det för en träningscyklist oftast är säkrare och lämpligare att använda körbanan. Utgångspunkten i trafiken måste alltid vara att göra situationen så säker som möjligt. Det är därför inte rimligt att träningscyklister som ofta rör sig i en hög hastighet på /h på och omkring cykelbanan ska konkurrera med barnvagnar, hundar och småbarn på cykel. Regeringen bör överväga att göra en översyn av undantagsreglerna i 3 kap. 6 § trafikförordningen med syftet att skapa en säkrare trafiksituation för såväl träningscyklister som andra trafikanter och minska de tvivel och oklarheter som uppstår på grund av lagstiftningen.