ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02So487 · 2011-09-29 00:00:00 — Hjälp och stöd till barn som växer upp i missbrukande familjer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka stödet till barn som växer upp i missbrukande familjer. av de barn som växer upp med missbruk i familjen nås av kommunernas stödgruppsverksamhet. Det visar en rapport som presenterats av har granskat vad kommunerna gör för barn vars föräldrar har missbruksproblem. Årets rapport visar att antalet barn som deltagit i någon stödgrupp har ökat från 1 959 barn till 2 227 barn. Trots ökningen är det bara en bråkdel av alla barn med föräldrar som missbrukar som får hjälp. I årets undersökning svarar av kommunerna att de har särskilda stödgrupper för barn till missbrukare trots det är det av de barn som växer upp med missbruk i familjen som får stöd. Regeringen har ett långsiktigt utvecklingsarbete för att stärka stödet, och arbetet ska bland annat leda till att fler barn ska få stöd. Men ett av de stora problemen är att även om grupperna finns så har kommunerna svårt att hitta de barn som behöver hjälp. I socialtjänstlagen finns bestämmelser som säger att den som misstänker att ett barn lever i en familj med missbruk måste anmäla detta till kommunens socialnämnd. Trots att lagen har funnits ganska länge fungerar den inte fullt ut. Personal som arbetar med barnen och familjerna på förskolan eller i skolan vet att de har denna skyldighet; ändå är det ett stort steg att ta att göra en anmälan till . Att koppla in de sociala myndigheterna medför utredning och risk för en förstörd relation med familjen. Att byta huvudman för missbruksvården till som utredningen 2011:35 föreslår kan underlätta steget att begära hjälp. Det finns redan en kontakt mellan barnavårdscentralen och förskolan och skolsköterskan och primärvården, och att kontakta ses mer som att söka hjälp för ett sjukdomstillstånd än ett socialtjänstärende. Men fortfarande ligger mycket av åtgärderna och helhetssituationen för barnen inom kommunens ansvarsområde, så ett byte av huvudman löser knappast problemet för barnen även om det kan underlätta. För att barnen ska få det stöd och den hjälp de behöver måste denna hjälp finnas där barnen finns, alltså på förskolan och i skolan. Det är väl att kommunens socialtjänst anordnar stödgrupper, men nås inte av barnen av det stödet så behövs fler åtgärder. Vi vet av forskningsresultat att barn som växer upp i missbrukande familjer löper mycket större risk att själva utveckla ett beroende i vuxen ålder, och med den stora tillgång och med den lätthet som ungdomar får tillgång till alkohol måste detta problem tas på största allvar och barnen ges stöd i ett tidigt skede. Skolans och förskolans personal som träffar barnen måste i samverkan med den huvudman som har ansvar över missbruksvården få stöd, hjälp och utbildning i att upptäcka de glömda barnen och ge barnen det stöd de behöver i den miljö där de känner sig trygga. Detta bör ge regeringen tillkänna. i (S)
mot · GZ02So501 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnojourerna för att möjligheten att få hjälp ska bli en nationell rättighet som är likartad i hela landet. drabbas många tusentals personer, främst kvinnor, av misshandel av sin partner. I de flesta fall har denna misshandel pågått . Sjukvården tar hand om de rent fysiska skadorna från misshandeln. När en kvinna och hennes barn försöker frigöra sig och ta sig ur misshandelssituationen så är det mycket osäkert vilken hjälp de kan få beroende på vilken kommun de är bosatta i. är misshandlade kvinnor och deras barn hänvisade till ideella kvinnojourer som driver sin verksamhet just på ideell basis både när det gäller den ekonomiska sidan och vad gäller kompetenssidan. Verksamheterna är ofta mycket begränsade vad gäller plats, personal och ekonomiska möjligheter. Kommunerna stöttar med en pott pengar som varierar mycket från kommun till kommun och som ges på ett mycket kortsiktigt sätt, vilket gör att jourerna har mycket svårt att planera verksamheten. Kvinnojourerna gör stor nytta men möjligheten till hjälp får inte avgöras av hur många ideella krafter det finns i hemkommunen. Detta är en oerhört viktig samhällsfråga som behöver lyftas upp på nationell nivå. Varje slagen kvinna har rätt att få omedelbar hjälp och skydd och denna möjlighet till stöd för henne och hennes barn ska vara grundläggande lika över hela landet. Detta är en rättvisefråga och ett stort problem som måste lösas nationellt.
mot · GZ02So505 · 2011-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om långsiktiga planeringsförutsättningar för . Rett Center är ett nationellt svenskt center för Rett syndrom, en sällsynt men svår neurologisk störning som drabbar företrädesvis flickor i spädbarnsåldern. Centret samlar en flerprofessionell kompetens för att möta komplicerade, specifika flerhandikappbehov vid Rett syndrom. Centret fungerar som specialistklinik, forsknings- och utvecklingsenhet och kompetenscenter. Rett Center drivs av som en fristående klinik för högspecialiserad vård. har staten det finansiella ansvaret för . Under den förra socialdemokratiska regeringen när S, V och MP samarbetade lyftes Rett Centers anslag in i statsbudgeten, vilket gjorde att verksamheten gavs en långsiktig planeringshorisont. När den nya borgerliga regeringen tillträdde hamnade anslaget i stället i en hantering via regleringsbrev, vilket gör att osäkerheten ökar och framförhållningen för verksamheten drabbas radikalt. Att gå från ett läge med fasta anslag till läget som gäller sedan budgeten 2008, att anslaget ska prövas för att se att det står i överensstämmande med regeringens ambitioner, är en osäkerhetsfaktor för en verksamhet som kräver långsiktighet. Av EU:s rådsrekommendation om en satsning avseende sällsynta sjukdomar (av ) framgår att de rekommendationer som där ges stämmer mycket väl överens med Rett Centers verksamhet . Exempelvis står det i rekommendationen på s. 8: Utvecklingen av forskning om och vårdinfrastruktur för sällsynta sjukdomar kräver långsiktiga projekt och därmed tillräckliga ekonomiska insatser för att deras hållbarhet ska säkras på lång sikt. Vidare står det på s. 6: Kunskapscentrumen skulle kunna följa ett tvärvetenskapligt förfarande för vård för hantering av de komplexa och olikartade tillstånd som följer av sällsynta sjukdomar. ingår Rett Center tillsammans med andra verksamheter i den del som står till regeringens disposition för övriga bidrag för utveckling inom hälso- och sjukvårdsområdet. Dylika bidrag ska omprövas för att säkerställa att statliga medel som utbetalas används väl och i enlighet med regeringens intentioner. Närmare villkor bestäms i kommande regleringsbrev. Detta gör att Rett Center inte långsiktigt kan känna att man kan ta ansvaret för att driva ett nationellt åtagande fullt ut så länge anslaget hanteras på detta sätt. Det är självklart att rätten till bästa vård ska gälla även för patienter med en sällsynt diagnos. För att Rett Center ska kunna planera och ta ett nationellt ansvar behöver bidragsgivningen hanteras på ett sådant sätt så att Rett Center kan få mer långsiktiga besked om den statliga finansieringen. Nytt förslag: För att Rett Center ska kunna ta ett nationellt med den långsiktighet som t.ex. anger behöver bidragsgivningen hanteras på ett annat sätt både när det gäller tydliga besked om långsiktigheten och anpassning av bidragsstorleken till uppdraget i enlighet med beslut och 2004. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Per (S)
mot · GZ02So513 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Systembolagets sociala ansvar vid import av produkter. Vi är många konsumenter i som uppskattar att vi har ett systembolag som tillhandahåller de drycker som inte ska köpas i vanliga butiker. Som kunder har vi möjlighet att välja utifrån ett brett sortiment. Vad vi dock som konsumenter inte kan kolla är under vilka förhållanden vingårdsarbetarna arbetar under. Det är därför angeläget att Systembolaget tar ansvar för att det är sjysta villkor hos de producenter som tillverkar exempelvis vin som Systembolaget köper. Systembolaget har beslutat att ansöka om medlemskap i och använda sig av deras uppförandekod. Detta är dock inte till fyllest då denna uppförandekod inte tillräckligt bejakar fackligt arbete och organisationsfrihet, vilket är en förutsättning för att arbetarna på vingårdarna i exempelvis skall få drägliga arbetsförhållanden. När det nu finns en majoritet i riksdag som beslutat att ska ratificera 94 är det naturligt att ett statligt bolag som Systembolaget också ställer höga krav på sociala och medborgerliga rättigheter hos de producenter de handlar ifrån.
mot · GZ02So516 · 2011-09-22 00:00:00 — Kömiljarden till förmån för fler fasta platser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att i stället för kömiljarden investera i fler fasta vårdplatser. Medicinsk utveckling och organisatoriska faktorer påverkar vårdplatsbehovet. Effektiviteten ökar, dagkirurgi och andra metoder gör att vårdtiden kortas men nya operativa åtgärder ökar, till exempel hjärtkirurgin med snabba effektiva bypassoperationer. hade det lägsta antalet vårdplatser per tusen invånare, 2,6, i jämförelse med de 16 som i genomsnitt hade 4,6 platser per tusen invånare. Av 14 landsting som besvarat enkät uppger samtliga att behovet överskridit tillgången för minst ett vårdområde vid minst ett tillfälle . Den absoluta merparten av de sjukhus som besvarat enkäten anger att de haft för få vårdplatser under . Den borgerliga regeringen har sedan införandet av kömiljarden skruvat åt kraven för att få ta del av den. Landstingen har det svårt att försöka leva upp till de hårdare krav som finns, och flera landsting missade kömiljardens krav för vårdköer . Sju landsting har haft för långa operationsköer samtliga månader och får inte vara med och dela på den potten, enligt SKL. Det är tydligt att det behövs en upprustning av den offentliga vården i takt med att annan vård privatiseras. Kömiljarden kan användas bättre genom att fler kronor läggs på vårdplatser och de landsting som visar upp planer för fler platser. Kömiljarden består av totalt . Av dessa pengar delas ut till de landsting som uppfyller kravet att av patienterna får besöka en specialist och behandlas . Resterande delas ut till de landsting som besöker och behandlar av patienterna . Köläget mäts och pengarna delas sedan ut . har över 7 000 fasta vårdplatser försvunnit. Det beror inte enbart på bättre teknik och nya metoder. har läkare runt om i landet larmat om att sjukhusen prioriterar yngre och friskare patienter på bekostnad av kroniskt sjuka. Orsaken är att landstingen vill få del av kömiljarden, och då räknas endast nybesök, inte återbesök. Därmed har regeringen missat målet med kömiljarden, vars syfte ju måste vara att ge sjukvården extra ekonomiska resurser där behoven är som störst. Därför krävs en ny satsning och en vårdplatsgaranti. Det kan vara ett första steg för att förbättra läget och dämpa bristen på vårdplatser. Landstingen måste se till att följa lagen om att vård ska ges efter behov, och inte för att uppnå kömiljarden. Det är bättre att arbeta fram en modell där hela vårdkedjan räknas. Därför bör regeringen se över möjligheten att istället för kömiljarden investera i fler fasta vårdplatser. i (S)
mot · GZ02So522 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att se över olika verksamheters arbete med hbt-frågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verksamheter i hela landet kan använda sig av hbt-certifiering. På det nationella planet har kommit långt i arbetet för lika rättigheter. Vi har en könsneutral äktenskapsbalk och en bra diskrimineringslag. Allmänhetens inställning till är positiv. Men ute i landet råder ändå inte ett samhällsklimat som är utan fördömande, öppet och förstående. Självmordsfrekvensen är högre bland unga hbt-personer än genomsnittet. Det råder stor okunskap om hbt-perspektiv i riket och servicen och bemötandet varierar därför i skola, vård och omsorg. Kommuner och Landsting samordnar många frågor som kommuner och landsting har hand om för att servicen ska vara likvärdig över hela landet. SKL saknar helt kunskaper om hbt-frågor, vilket inte kan vara acceptabelt då alla kommuner är SKL:s kunder. bör utreda hur en långtgående kompetensförhöjning kan genomföras. När denna kompetensförhöjning genomförts kommer SKL kunna vägleda och samla kunskap, vilket kommer alla kommuner till godo. Ett sätt att arbeta med frågan kan vara att i större utsträckning använda sig av hbt-certifiering. Hbt-certifering innebär att en organisation arbetar strategiskt i syfte att erbjuda en god arbetsmiljö för anställda och ett respektfullt bemötande av kunder/klienter/patienter utifrån ett hbt-perspektiv. Sådan certifiering kan med fördel användas av landets olika verksamheter inom skola, vård och omsorg. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GZ02So534 · 2011-09-29 00:00:00 — Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för gravt synskadade personers möjlighet till ledsagare. LSS infördes för att ge personer med omfattande funktionsnedsättningar likvärdiga levnadsvillkor med de flesta andra. En viktig insats inom LSS är ledsagarservice, en service som har stor betydelse för gravt synskadade. Detta bekräftas även av förarbetet till lagen där gravt synskadade nämns som en målgrupp för insatsen. En tidig utgångspunkt var att gravt synskadade skulle tillhöra personkrets 3 i LSS och därmed få tillgång till ledsagarservice efter behov. Rättsläget har dock förändrats och blivit oklart, vilket fått konsekvensen att liknande ärenden bedöms på olika sätt i kommuner och domstolar. I lagens tillämpning leder detta till en otrygghet som inte är acceptabel. Det är behovet som ska ligga till grund för ett beslut om en person ska få tillgång till insatser eller inte och inte var i landet man råkar vara bosatt. Regeringen bör därför överväga att se över LSS. Anledningen till att gravt synskadade tidigt ansågs behöva rätt till ledsagarservice är att handikappet för många får betydande konsekvenser på flera av livets områden. Enligt studier som och gjort har av de synskadade svårigheter att orientera sig på främmande platser. av dem kan inte handla sin mat, kan inte åka kollektivt på egen hand och kan inte självständigt ta del av sin post och sköta post- och bankärenden. Allt större krav ställs på enskilda individer och på att man ska utföra sina rättigheter och skyldigheter i samhället. Mycket som behövs för att kunna klara sin vardag, till exempel informationsinhämtning, personlig ekonomi och sin egen hälsa, förutsätts man i dagens samhälle klara själv. Det är därför viktigt att människor med gravt handikapp får hjälp. Utan rätt till personlig service ökar klyftorna mellan sjuka och friska. Därför bör det övervägas om inte en sådan förändring kan göras inom LSS då detta skulle innebära att ledsagarbegreppet vidgas för att kunna bistå gravt synskadade bättre. En ledsagare skulle kunna hjälpa till kring skriftlig och digital information, syntolka en teater eller ett museibesök. Detta skulle vara en reform som skulle förbättra levnadsvillkoren för gravt synskadade. de (M)
mot · GZ02So536 · 2011-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en skärpning av lex . är det vardagliga namnet på 14 kap. 2 § socialtjänstlagen som föreskriver att var och en som är verksam inom omsorger om äldre människor eller människor med funktionsnedsättning ska vaka över att dessa får god omvårdnad och lever under trygga förhållanden. Lagen föreskriver också att den som uppmärksammar eller får kännedom om ett allvarligt missförhållande i omsorgerna om någon enskild genast ska anmäla detta till socialnämnden. Denna anmälningsskyldighet gäller också yrkesmässigt bedriven enskild verksamhet. Bestämmelsen trädde i kraft . Trots att denna lagstiftning nu varit i kraft finns det mycket som pekar på att missförhållanden inom t.ex. äldreomsorgen inte alla gånger anmäls till aktuell socialnämnd och dess ledamöter. Om detta vittnar bl.a. anställda som i enlighet med lagen anmält missförhållanden till sina överordnade. Offentliga tjänstemän kan dömas för tjänstefel om de uppsåtligen eller av oaktsamhet vid myndighetsutövning genom handling eller underlåtenhet åsidosätter vad som gäller för uppgiften. Straffet för tjänstefel är böter eller fängelse i högst . För grovt tjänstefel uppgår det maximala straffet till fängelse. () uppger sig ha gått igenom samtliga åtal och domar avseende tjänstefel vid tingsrätter . Inget av fallen har rört underlåtenhet att anmäla missförhållanden i enlighet med lex . Äldre människor som är beroende av samhället för vård och omsorg är ofta mycket utsatta. Att vanvård och direkta övergrepp förekommer torde vara väl känt. Naturligtvis var det också insikten om detta som föranledde besluta om en skyldighet för omsorgspersonal att anmäla missförhållanden. Den undersökning PRO gjort antyder att den tjänsteman som underlåter att anmäla knappast riskerar något personligt ansvar. Detta kan allvarligt undergräva de syften som ursprungligen låg bakom lagstiftningen: att missförhållanden blir kända för ansvariga beslutsfattare och rättas till. Av det skälet bör lagen ändras så att anmälningsskyldigheten blir straffrättsligt sanktionerad.
mot · GZ02So545 · 2011-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn i syfte att förenkla anmälan till organdonation. Det råder en brist på organ i . Totalt väntade 756 personer på ett nytt organ . Det är alldeles för många personer som får vänta alldeles för länge för att få ett nytt organ. försämras deras hälsa och en del avlider. Trots att svenskarna hör till dem som är mest positiva till organdonationer i minskar antalet . som svenska läkare är bland de bästa i världen på transplantationer är det svenska folket bland de sämsta på att donera organ. Väntelistan på organtransplantation fylls ständigt på av människor i alla åldrar som är svårt sjuka och behöver hjälp. görs omkring 600 organtransplantationer och 800 vävnadstransplantationer i . Det uppstår ca 250300 tillfällen i där en bortgången kan komma att användas som en donator. behövs initiativ till en översyn av nuvarande regler och hantering för att ta fram förslag om hur fler organ ska kunna doneras. Det är viktigt att frågan om organdonation diskuteras och ständigt hålls levande. Möjligtvis skulle fler välja att donera om de förstod hur livsavgörande beslutet kan vara för en annan människa. En majoritet av svenska folket har i olika undersökningar svarat ja på frågan om de kan tänka sig att donera organ efter sin död. Många av dem som är positiva har dock inte anmält det till donationsregistret. En översyn i syfte att förenkla anmälan till organdonation behövs. Det behövs ett enkelt och tydligt sätt för medborgare att uttrycka sin inställning till att donera organ. Detta skulle kunna ske genom att den berörda personen markerar sin ovilja att donera organ i stället för som sin vilja att donera.
mot · GZ02So547 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att avskaffa det lägre karensbeloppet i den nuvarande försäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att 2024-åringar betalar enligt hälso- och sjukvårdens avgiftssystem för sin tandvård. behöver ett förbättrat tandvårdsstöd. Den som går till tandläkaren och det visar sig att ett hål behöver lagas (flerytsfyllning) får betala förutsatt att det allmänna tandvårdsbidraget på inte redan utnyttjats (exempel från folktandvården i län). Visar det sig att skadan är lite större så att tanden behöver rotbehandlas kostar det . För många människor är det alltså fortfarande en högst realistisk bild att besöket hos tandläkaren kostar som patienten helt och hållet får stå för själv. Tandvårdsstödet är alltså ett stöd till dem som först kan betala helt ur egen ficka och därefter hälften av resterande del. Då är det i allmänhet frågan om omfattande behandlingar, vilket gör att den verkliga egenandelen utan vidare kan bli . Det är ett system som utesluter många från möjligheten att faktiskt få allmän hjälp med sin tandvård. För den stora grupp av patienter som har relativt normala vårdbehov har det samhälleliga stödet inte varit sämre sedan tandvårdsförsäkringen infördes . Det stora problemet med att många skjuter upp eller helt ställer in sina tandvårdsbesök och avböjer angelägna behandlingar har inte varit större . Om tandvårdsstödet ska syfta till att ge hela befolkningen möjlighet till en god tandhälsa, måste hela befolkningen uppleva att de har ett tandvårdsstöd som ger dem råd att besöka tandvården. Så är det inte , utan många tvingas att på begripliga grunder göra andra prioriteringar. Det är i högsta grad angeläget att åtgärder vidtas så att arbetet mot att föra in tandvården i den övriga sjukvårdens avgiftssystem kommer igång. En rimlig åtgärd är att börja med de unga vuxna, så att den avgiftsfria barn- och ungdomstandvården följs av en period med ett högkostnadsskydd på . Därutöver måste åtgärder sättas in för att hjälpa resten av den vuxna befolkningen med sina basala tandvårdsbehov. Ett första steg bör vara att avskaffa det lägre karensbeloppet i tandvårdsförsäkringen. Då skulle alla få hjälp med sina tandvårdskostnader till hälften. För den enskilda är det stor skillnad på det nämnda exemplet för en ganska vanlig åtgärd mot ca om karensbeloppet avskaffas.
mot · GZ02So553 · 2011-09-29 00:00:00 — Barnens ställning i beslut som rör fosterhemsärenden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att stärka barnens ställning i beslut som rör fosterhemsärenden. I flera kommuner, bland annat , har uppmärksammade ärenden förekommit där kommunernas socialtjänst på misstänkt tveksamma grunder beslutat om omhändertagande eller omplacering av barn, eller om att omhänderta barn för utredning vid utredningshem. I vissa ärenden är det uppenbart att kommunens beslut medfört skada för de inblandade barnen. Skador som kan misstänkas vara värre än den skada som beslutet ursprungligen syftade till att förebygga. Det är dags att stärka omyndiga barns ställning i alla ärenden som gäller att skilja barn från sina biologiska föräldrar, ärenden som gäller att flytta barn från ett fosterhem till ett annat, ärenden i övrigt där barn tvingas bryta upp från en invand miljö samt ärenden som gäller omhändertagande av barn för utredning av påstådda missförhållanden. Regeringen borde därför överväga om någon form av ombud för barnen kan tillsättas vid varje ärende, ett ombud som endast ska se till barnens bästa utan att ta hänsyn till inblandade vuxna personer och kommunala tjänstemän och politiker.
mot · GZ02So554 · 2011-09-29 00:00:00 — Översyn av kommunernas kostnader för LSS och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn och utvärdering av reglerna för LSS och . Rättighetslagstiftningen i form av LSS och har medfört snabbt skenande kostnader för de svenska kommunerna. Regelverket medför ibland också en oklarhet om hur kostnaderna ska fördelas mellan och kommunerna. Det är dags att göra en översyn och utvärdering av reglerna, både vad gäller rättigheternas omfattning och hur dessa ska betalas.
mot · GZ02So555 · 2011-09-29 00:00:00 — Gör Lag om Valfrihet (LOV) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att göra lagen om valfrihet (LOV) obligatorisk i samtliga av landets kommuner. Lagen om valfrihet har ökat människors möjlighet att råda över sina egna liv. Många kommuner har tagit till sig lagstiftningens möjligheter och infört LOV. Tyvärr har vissa kommuner avstått från detta och värnat om de kommunala monopolen. Invånarna ställs därför vid sidan av den valfrihet som lagen vill stödja. Lagen om valfrihet har visat sig ha så positiva effekter där den införts att det är dags att överväga att göra lagen obligatorisk i samtliga av landets kommuner.