mot · GZ02U216 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i diskussioner med den iranska regimen lyfta fram värdet av den biologiska mångfalden. Den före detta brittiska premiärministern , som är en av representanterna i kvartetten (FN, EU, och ) för en fredsprocess i regionen, uttrycker stor oro över eventuella framtida kärnvapen. Kärnvapenhotet är reellt och ska naturligtvis tas på allvar, men låter EU och världen förtäckta hot om kärnvapen överskugga allt annat som händer i landet. Kränkningarna av de mänskliga rättigheterna nämns mer i förbigående för att det inte ser bra ut att negligera dem och som en bisats till hotet om kärnvapen. Genom att inte tala klarspråk om mänskliga rättigheter gentemot regim hoppas världssamfundet få till ett positivt samtalsklimat om kärnvapenfrågan. Inte utan att man måste fråga sig vem som lurar vem. Vid sidan av båda dessa frågor utspelar sig annat som engagerar människor i . Bland annat har uttorkningen av lett till stora folkliga protester. är en saltsjö i nuvarande iranska i nordvästra , mellan provinserna , väster om , över havet. Den har en yta på ungefär 5 700 km² och som störst är den och . Dess djupaste punkt är ; medeldjupet är . Sjön är avloppslös och salthalten ligger på . utgör området en stor nationalpark. Historiskt har sjön spelat en stor roll i den iranska mytologin. Zaratostra, den iranska profeten, sägs vara född vid . Sjön hyser 212 olika arter av fåglar, 41 arter av reptiler, samt 27 arter av däggdjur, inklusive det sällsynta iranska gulrådjuret. Bygget av olika dammar över floderna som rinner in i har gjort att sjön tar emot mindre mängder av vatten. Det har lett till att salthalten har ökat i sjön och att den har tappat sin attraktionskraft för fåglar, bland annat flamingon. På grund av sin salthalt finns inga fiskar i sjön, men däremot har ett av de största bestånden av Artemia som är föda till flamingon. Regimen i har byggt en väg som korsar sjön och förbinder västra och östra provinser. Projektet har bidragit till att torrläggningen av sjön påskyndats. Det innebär att salt kommer att spridas över hela regionen och göra odlingsmarker obrukbara, vilket leder till en regional katastrof. sjunker med mellan 0,6 till 1 meter . Sjön har förlorat av sin yta och kommer snart att torkas ut totalt. Miljön i området kommer att förändras drastiskt och ett av de viktigaste ekosystemen i området kommer att förstöras Många har protesterat mot statens likgiltighet inför denna miljökatastrof. Protesterna har dock slagits ner brutalt och många har arresterats och fängslats. hölls en protest för att kräva att regeringen skulle vidta åtgärder för att rädda i Tabriz. Ett dussintal människor greps av säkerhetsstyrkor. greps ett antal fotbollsfans i Tabriz för att de ropade slagord för att skydda sjön. samma månad, när det iranska parlamentet röstat ner motionen som innebar att medel skulle fördelas för att kanalisera vatten från Arazfloden för att höja nivån på i syfte att rädda densamma, protesterade azerier mot parlamentets sätt att hantera frågan. Dessutom föreslog parlamentarikerna att invånarna i området skulle flyttas bort från området, vilket naturligtvis inte heller föll i god jord. Dagen före protesten fängslade säkerhetsstyrkornas över 20 aktivister. Det skrämde dock inte miljöaktivister med flera från att fortsätta att protestera i Urmia. Demonstranter drabbade samman med polisstyrkor i staden , huvudstad i östra . Ett antal demonstranter skadades och greps under sammandrabbningarna. Också i Orumiyeh, huvudstaden i västra , arresterades många demonstranter under sammandrabbningar med kravallpolisen. Säkerheten kring iranska parlamentet i var tät. I den sista incidenten vid en demonstration dödades enligt uppgift tre personer av säkerhetsstyrkor. är inte den enda sjö som drabbats av uttorkning på grund av mänsklig påverkan. Ett avskräckande exempel är . Många miljöorganisationer i världen har därför protesterat mot den iranska statens hantering av denna fråga. Uttorkningen av är inte bara en miljökatastrof. Den kommer att få långtgående konsekvenser för både människor och det unika djurlivet i sjön. Den iranska regimen slår till med kraft mot alla folkliga protester, oavsett orsak. Miljöaktivister anklagas för terrorism, att de hädar gud, och diverse andra påhittade brott. Kärnvapenhotet får inte leda till att vi blundar för regimens brutalitet och okänslighet mot både befolkning och miljö. Från den iranska ambassaden skickas det ut nyhetsbrev som bland annat talar om klimatfrågan en fråga som åtminstone i teorin engagerar alla regeringar. Att värna den biologiska mångfalden, bland annat i , torde inte vara omöjligt för regeringen att lyfta upp i diskussionerna med den iranska regimen.