ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Fi220 · 2011-09-30 00:00:00 — Småföretag och offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om småföretagens deltagande i offentlig upphandling. Lagen om offentlig upphandling är ett viktigt och bra instrument för staten och andra offentliga aktörer att genomföra större inköp av varor och tjänster. Den offentliga upphandlingen medför att den offentliga aktören kan effektivisera administrationen kring upphandlingen. Dessutom är en stor fördel med upphandlingsförfarandet att företag i en transparent process kan konkurrera med varandra om att ge det bästa anbudet. Det finns dock vissa problem med processen kring den offentliga upphandlingen, speciellt för småföretag. Förordningen om den statliga inköpssamordningen säger att små och medelstora företags möjligheter att delta i upphandlingarna ska beaktas. Undersökningar visar dock att endast en minoritet av landets småföretag deltar i offentliga upphandlingar, en marknad som utgör ca . Det finns flera förklaringar till detta. som är den myndighet som ansvarar för att reglerna kring offentlig upphandling upprätthålls pekar på följande faktorer: Strävan efter rättvisa leder till detaljerade och svårtolkade regler, vilket försvårar och i praktiken omöjliggör en regelrätt tillämpning. Upphandlande myndigheter föredrar stora och därmed färre upphandlingar för att dels uppnå ett lägre pris genom att upphandla en större volym, dels undvika de administrativa kostnader som det komplicerade regelverket ger upphov till vid varje upphandlingstillfälle. Myndigheterna saknar resurser att upprätthålla den kompetens som krävs för att kunna det komplicerade regelverket. Det finns en misstro bland små och medelstora företag att reglerna verkligen följs vid upphandlingar. Dåligt utnyttjande av elektronisk upphandling. Att det fortfarande finns problem med det offentliga upphandlingsförfarandet går att läsa i en rapport som Företagarna gjorde . Rapporten baseras på en Sifoundersökning där företagare över hela landet tillfrågats om vilka problem de upplever vid offentliga upphandlingar. Resultatet uppvisar stora regionala variationer. Till viss del beror det på att upphandlingarna i vissa län blir större och svårare på grund av storleken på kommuner och landsting. Men det borde även innebära att det finns goda exempel att lära av. Mot bakgrund av att det finns uppenbara problem för småföretag att delta i offentliga upphandlingar på rimliga villkor bör regeringen överväga att fortsätta verka för enklare regler kring offentlig upphandling, och överväga att ge bättre verktyg att övervaka att reglerna följs.
mot · GZ02Fi223 · 2011-09-28 00:00:00 — Gemensam databas för offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten till en landsomfattande databas med länkar till samtliga offentliga upphandlingar i , oavsett hur eller var de ursprungligen publiceras. är det upp till varje huvudman (kommun, landsting, region, statligt verk) att publicera offertförfrågningar upp till viss kostnadsnivå. Över en viss gräns är det obligatoriskt att också publicera upphandlingen i en EU-gemensam databas. För stora företag är det resurskrävande, men inte omöjligt, att följa samtliga offentliga upphandlingar i . För små och medelstora företag däremot är det inte sällan alltför resurskrävande att följa samtliga huvudmäns upphandlingar, eftersom var och en inte sällan har en egen hemsida där upphandlingsförfrågningarna publiceras. Flera privata alternativ finns på den här marknaden. Antingen genom att tillhandahålla lösningar som gör det möjligt för en huvudman att publicera upphandlingarna på den egna hemsidan, alternativt att vara en del av flera huvudmäns publicerade upphandlingar i en större så kallad portal. Syftet med denna motion är att inte undergräva dessa existerande företags möjlighet att fortsätta bedriva sin verksamhet; istället är syftet att öka möjligheten för små och medelstora företag att vara med och konkurrera om många fler upphandlingar än vad som är fallet . Det skulle med största sannolikhet gynna både priset och kvaliteten på de offentliga upphandlingarna i . Ett sätt att öka konkurrensen är att göra det kostnadseffektivt för samtliga företag, oavsett storlek, att bevaka samtliga offentliga upphandlingar i . Det kan göras genom att ålägga samtliga offentliga huvudmän att exportera information om sina upphandlingar i en landgemensam databas. Den mängd information som behöver delas behöver inte alls vara omfattande. Exempelvis kan delas rubrik, datum då offertförfrågan skall lämnas in, samt en länk till den egna huvudmannens website. På så sätt kan allmänheten få del av det bästa anbudet, och små och medelstora företag kan få möjlighet att lägga anbud på alla upphandlingar i på ett kostnadseffektivt vis. Databasen kan lämpligen hanteras av Kammarkollegiet eller Statskontoret.
mot · GZ02Fi224 · 2011-09-20 00:00:00 — En effektivare, öppnare och rättvisare upphandling för ökad konkurrens och bättre affärer för skattebetalarna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa utmaningsrätt i hela . Den offentliga sektorn behöver i många av kommuner alltjämt bli bättre på att öppna sig för konkurrens. Inte minst små företag kan stimuleras genom att offentlig verksamhet läggs ut på entreprenad. En av grundorsakerna till att nya företag inte etableras och att de befintliga företagen inte kan utöka sin verksamhet är den osunda konkurrens det privata näringslivet utsätts för av kommuner och landsting. Det finns exempel på kommunala verkstäder, tolkförmedling, resebyråer, gymanläggningar, nattklubbsverksamhet och turistbyråverksamhet som finansierade med skattebetalarnas pengar konkurrerar med det privata näringslivet i sina kommuner. Den offentliga upphandlingen i omsätter . En mer effektiv, öppen och rättvis upphandling leder till ökad konkurrens och bättre affärer för skattebetalarna. Fler och andra ögon kan se likheter med sina egna verksamheter, koppla samman och befrukta de kommunala verksamheterna så att synergieffekter uppstår. Att införa utmaningsrätt är ett bra sätt att öppna för nya idéer och nya förslag på hur olika verksamheter kan utvecklas. Lokal utmaningsrätt har också redan införts i flera av kommuner. Eftersom en betydande del av den omfattande offentliga upphandlingen sker inom kommuner och landsting är det ett stort samhällsproblem att många kommuner och landsting alltför ofta med hjälp av allas våra skattepengar konkurrerar ut företag. Det är därför viktigt att främja den offentliga upphandlingen i hela . Ett led i detta arbete är införa en utmaningsrätt som ger enskilda entreprenörer eller anställda inom offentlig sektor i hela landet rätt att få göra en upphandling av delar av kommunens och verksamhet. Den som utmanar måste förstås kunna visa att man har kapacitet att lägga ett rimligt anbud på den utmanade verksamheten. Om upphandlingen leder till att det lämnas in externa anbud som är mer konkurrenskraftiga mer kostnadseffektiva och med bättre kvalitet än den egna verksamheten ska kommunen eller anta budet. En grundläggande princip för ett sunt lokalt företagsklimat är ju att kommuner och landsting inte konkurrerar med det lokala näringslivet. I princip alla former av tjänster som inte är en ren myndighetsutövning kan ju läggas ut på entreprenad.
mot · GZ02Fi228 · 2011-09-20 00:00:00 — Fler företag i offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att dela upp offentliga upphandlingar så att fler företag kan delta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förtydliga informationen till näringslivet om hur offentliga upphandlingar fungerar. Offentliga upphandlingar är ofta för stora för att mindre och lokala företag ska kunna vara med i hela upphandlingen. Detta gör att konkurrensen begränsas då få aktörer deltar i upphandlingen. En uppdelning av de offentliga upphandlingarna i mindre delar skulle göra att fler mindre företag kunde vara med och konkurrera om delar av upphandlingen. Möjligheten att dela upp offentliga upphandlingar så att fler företag kan delta bör därför ses över. Därtill behövs mer kunskap inom näringslivet om hur offentliga upphandlingar fungerar. Det skulle även vara positivt med tydligare information om vad som står i tur för en ny upphandling då fler företag mer aktivt skulle kunna vara med och slåss om anbuden. Offentliga verksamheter bör vara förpliktigade att minst en gång informera näringslivet om kommande upphandlingar och hur det fungerar när man lägger anbud i dessa upphandlingar. Det bör därför göras en översyn av möjligheten att förtydliga informationen till näringslivet om hur offentliga upphandlingar fungerar.
mot · GZ02Fi231 · 2011-09-26 00:00:00 — Tillsättande av en ägandeutredning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en parlamentarisk ägandeutredning. Alltmer av ägandet sker genom institutionella placeringar. I spåren av ett ökat osynligt ägande följer ökad spekulation och skattesmitning. Pensionsfonder, investeringsfonder, hedgefonder, riskkapitalbolag är alla en del av det systemet. Hur dessa fonder och bolag påverkar ägande, investeringar och sysselsättning är det ingen som vet. Detta bör belysas. Institutionella osynliga ägare med kortsiktiga vinstintressen får konsekvenser. Det påverkar investeringsvolymer, arbetsvillkor och näringslivets utveckling i stort. Ägande är en makt- och demokratifråga. Vilka som fattar besluten, hur besluten fattas, på vilka grunder och hur dessa påverkar samhället är centralt i en demokrati. Ägandet påverkar också den ekonomiska utvecklingen, de sociala förhållandena liksom miljön och lagstiftningen. vet ingen hur ägandeförhållandena i ser ut. De torde kraftigt ha förändrats sedan den förra ägarutredningen. Det är därför dags för en ny. Makten måste synliggöras. föreslår därför att en parlamentarisk utredning tillsätts i syfte att ge en heltäckande bild över hur ägarförhållandena ser ut i olika sektorer. Utredningen bör också analysera ägandets effekter ur ett samhällsekonomiskt, socialt och demokratisk perspektiv. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GZ02Fi232 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om små livsmedelsföretags anbudsmöjlighet. Livsmedelsmarknaden i saknar den grad av konkurrens som är nyttig för en bransch. I rapport efter rapport har vi fått erfara att de stora livsmedelsföretagen dominerar marknaden och att små lokala gårdar inte kan konkurrera på lika villkor. Något vi politiker kan påverka när det kommer till hur konkurrenssituationen ser ut på livsmedelmarknaden är reglerna kring offentlig upphandling. skriver i en rapport att det är nödvändigt att fler små företag får vara med och tävla om offentliga upphandlingar för att vi ska få en bättre konkurrenssituation i övrigt. föreslår att reglerna för upphandlingsförfarandet och småföretagens administrativa börda vid upphandling ses över så att myndigheter har rutiner för att snabbt, enkelt och billigt utfärda efterfrågade intyg vid upphandling. Staten bör se över möjligheterna att ta ett samlat informationsgrepp. Det finns ett antal myndigheter som var för sig arbetar med att sprida kunskap till kommuner och andra myndigheter så att de förbättrar sina upphandlingsrutiner. När staten inte agerar samlat riskerar effekten av informationsinsatserna att inte nå fram. Ett långsiktigt arbete med att lyfta upp frågan om småföretagens villkor till EU-nivå är också önskvärt.
mot · GZ02Fi249 · 2011-09-29 00:00:00 — Förenklad åtkomst till statlig data tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förenklad åtkomst till statliga data. Att få tillgång till statlig data i är inte helt enkelt. Inte sällan tillgängliggörs endast ett litet urval eller ingen data alls. I många andra länder offentliggörs däremot statlig data i både större omfattning och på ett mer lättillgängligt sätt, dessutom helt utan eller till en låg kostnad. Den bristfälliga åtkomsten till statlig data i riskerar att leda till att svenska företag flyttar utomlands och leder till att svenska företag vänder sig till motsvarande myndighet i andra länder för att få åtkomst till den data som behövs för att t.ex. kunna utveckla olika typer av it-baserade tjänster. Ett konkret exempel som väl illustrerar problemet är () som tar ut orimligt höga avgifter för tillhandahållandet av sina väderdata medan motsvarande myndighet i erbjuder samma data helt kostnadsfritt. Detta hämmar innovation och inte minst tillväxten av nya arbetstillfällen. Att en myndighet tar ut någon form av avgift för merarbete och för investeringar i bättre servrar, it-system etc. är dock fullt rimligt men denna avgift bör inte överskrida den faktiska kostnaden. fastställde regeringen en handlingsplan för elektronisk förvaltning där ett av målen var att offentlig information ska tillhandahållas för att främja effektivitet, innovation och ekonomisk tillväxt, vilket i sin tur ska öppna för att utvecklingsförmågorna ute i samhället används. kom dessutom ett tilläggsuppdrag om att främja och samordna myndigheters arbete med att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen. Detta blir dock svårt att nå om myndigheterna inte radikalt förenklar åtkomsten till statlig data. Det pågår alltså ett arbete med att förenkla åtkomsten till statlig data men det går tyvärr för långsamt. Därför bör regeringen överväga att se över möjligheterna att ta ytterligare initiativ i syfta att all data som går under offentlig handling och inte är sekretsskyddat ska vara öppet och enkelt åtkomlig.
mot · GZ02Fi254 · 2011-09-26 00:00:00 — ska tas i beaktande vid offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man vid offentliga upphandlingar ska beakta möjligheten att anlita lokala företag då det bl.a. är mer gynnsamt med hänsyn till miljön. Vid offentlig upphandling diskuteras det ofta att både mindre företag och närliggande företag ska få bättre möjligheter till att leverera exempelvis mat till kommunala verksamheter, såsom till skola och äldrevård. Ur bland annat miljösynpunkt är det mer gynnsamt att låta lokala företag vara leverantörer då det bland annat minskar transportsträckor avsevärt. Att upphandla svensk mat innebär även en trygghet vad gäller goda djurskydd samt vad gäller hälsosamma djur fria från många sjukdomar. Istället för att ta hänsyn till ursprung är det vid upphandling ofta priset som är den avgörande faktorn, där kvantitet vinner över kvalitet och miljöaspekter. Offentlig upphandling ska vara både effektiv och rättssäker samt säkerställa att skattemedel används på bästa effektiva sätt. Priset är en viktig faktor i offentlig upphandling. I lagen om offentlig upphandling uppmuntras kommunerna att ställa krav utöver pris och kvalitet. Ändå förlorar kommunerna oftast i rätten vid överprövning av upphandlingen om exempelvis djurskyddshänsyn vägts in. ska inte hindra kommuner och andra från att gå före och ställa miljökrav som är högre än den miniminivå som finns i EU. Därför är det välkommet med en översyn så att regelverket för offentlig upphandling är effektivt och gynnar konkurrens och det kan främja politiska målsättningar på t.ex. miljöområdet och det sociala området.
mot · GZ02Fi256 · 2011-09-27 00:00:00 — Upphandling av skolmat m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn om vilka krav som går att ställa då det gäller offentlig upphandling av livsmedel i . serveras tre miljoner matportioner på skolor, sjukhus och institutioner runt om i . Många måltider äts således utanför hemmet. Därför är det viktigt att maten är både god och näringsrik när den serveras. ska maten naturligtvis vara prisvärd eftersom den finansieras med skattemedel. Kommunernas och landstingens upphandlingar av mat är en het potatis just . Varje upphandling följs noga eftersom osäkerheten på vilka krav som kan ställas är stor. Den är så stor att inte ens de statliga företrädarna är överens om vad som gäller. har till exempel utfärdat kriterier för upphandling som inte visat sig hålla ens genom den svenska rättsprocessen. Likaså gör domstolar olika tolkningar på i princip samma underlag, vilket gör situationen näst intill omöjlig att förstå för såväl leverantörer som beställare. Osäkerheten gäller i synnerhet områden som rör krav på närproducerade råvaror, miljö och krav på hur djuren behandlas. Tittar vi har den ena av de två stora matleverantörerna överklagat resultatet av matupphandlingar ca 25 gånger. Det är ohållbart. Sist ut i raden att drabbas är vars skärpta krav på djurskydd har överklagats till högsta förvaltningsdomstolen. Många riktar sin ilska mot EU och skyller på direktiv som är oförenliga med svenska förhållanden, och så är det ju på ett sätt, genom att de svenska kraven på djurskydd är så mycket skarpare än i övriga EU. Det är faktiskt så skarpa att menar att de kan ses som ett handelshinder. Men likväl handlar det framför allt om hur svenska myndigheter tolkar EU:s direktiv. Märkligt är nämligen att frågan om livsmedelsupphandlingar inte tycks vara något problem i övriga EU. Det finns indikationer på att andra länder tolkar direktiven annorlunda, och då till fördel för deras egen lokala produktion. Undertecknad anser att en översyn behöver övervägas om vilka krav som svenska offentliga upphandlare har rätt att ställa. Denna tolkning bör vara likvärdig med de krav som andra medlemsstater ställer.
mot · GZ02Fi261 · 2011-09-29 00:00:00 — Statens överskott av utsläppsrätter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga en försäljning av statens överskott av utsläppsrätter. har till följd av främst sin miljövänliga energiproduktion och en allt mer miljövänlig transportsektor fått ett stort överskott av utsläppsrätter. Värdet på dessa sätts på marknaden och varierar , men uppskattade värdet till ca 7 miljarder. är värdet sannolikt lägre, men fortfarande handlar det om miljardbelopp. I den politiska debatten höjs ibland röster om att makulera hela det svenska överskottet. Detta synsätt visar att man inte inser att systemet med utsläppsrätter har just som syfte att länder som minskar sina utsläpp ska tjäna ekonomiskt på detta, medan länder som måste öka sina utsläpp får betala dyrt och därigenom stimuleras att försöka minska sina utsläpp. Detta är själva grundtanken med utsläppsrätter. Svenska folket har betalat ett högt ekonomiskt pris för att minska sina utsläpp, genom hög beskattning på bland annat el och drivmedel. Det är svenska folket som har skapat värdet på utsläppsrätterna. Då är det inte mer än rätt att det värde som utsläppsrätterna har också tas till vara och används för landets bästa. Marknadspriset för utsläppsrätter varierar som sagt kraftigt , men om skulle sälja alla eller delar av de överskjutande utsläppsrätterna kan de pengar man får in exempelvis användas till ytterligare miljöinvesteringar eller ännu mer energiforskning. Det vore en utmärkt satsning för framtiden för både människor och miljö. Därför bör regeringen om möjligt överväga försäljning av statens överskott av utsläppsrätter.
mot · GZ02Fi262 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga en översyn av kreditupplysningslagen. Många småföretagare drabbas av fakturaskojare och bluffakturor. Detta tar massor av tid och skapar stor oro och olust för företagaren. registreras betalningsanmärkningar för företag redan då en ansökan om betalningsföreläggande inkommer till kronofogden, oavsett om kravet är befogat eller inte. Många företag väljer därför att betala även s.k. bluffakturor för att slippa betalningsanmärkning, eftersom en sådan anmärkning allvarligt kan försvåra för företaget att bedriva sin verksamhet. Detta förhållande utnyttjas av mer eller mindre kriminella aktörer som skickar falska fakturor till små företag. Om kreditupplysningslagen ändrades så att betalningsanmärkning inte registrerades förrän betalningsskyldigheten är ostridig eller fastställts av domstol skulle antalet bluffakturor till småföretag sannolikt minska kraftigt. Förändringen medför ingen kostnad för samhället, men skulle betyda oerhört mycket för många småföretagare.
mot · GZ02Fi286 · 2011-09-29 00:00:00 — Behovet av budgetrestriktivitet och säkerhet vid nödlån tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av budgetrestriktivitet och säkerhet vid nödlån. Den innevarande ekonomiska krisen har inte orsakats av den fria marknaden utan av politisk klåfingrighet. Dåligt utformade statliga regelverk ledde till en chock i det finansiella systemet, och oansvarigt utformade statsbudgetar för och stora delar av för oss allt närmare en kollaps. har valt att i utbyte mot blygsamma nedskärningar av krisländernas offentliga utgifter kollektivt betala det som återstår av det akuta likviditetsunderskottet. I formell mening består stödet av lån, men i verkligheten rör det sig om direkta subventioner. Anledningen till att misskötta länder behöver stödlån är att de saknar privata långivares förtroende och därför tvingas betala höga marknadsräntor på sina lån. När andra länder lånar ut pengar till en ränta långt under marknadsräntan är mellanskillnaden att betrakta som en subvention, såvida de lägre räntorna inte åtföljs av särskilda, mer gynnsamma villkor. Svenska staten bör som förvaltare av skattebetalares pengar inte delta i räddningsaktioner riktade mot andra stater om detta medför betydande risker. Svenska nödlån bör därför beviljas enbart mot adekvat säkerhet. En sådan säkerhet bör bestå av tillgångar som av en objektiv marknadsbedömare är att betrakta som tillräckliga och värdebeständiga. En ekonomisk ordning måste vara utformad så att ansvar lönar sig och slöseri blir olönsamt. Tillämpat på stater innebär det här att varje stat bör ansvara för sin egen statsskuld. Just nu cirkulerar många förslag om nya åtgärder, varav de flesta bygger på den motsatta principen, den om att välfungerande länder ska finansiera misskötta länder. Euroobligationer det vill säga gemensam försäljning av statsobligationer till en enhetlig ränta medför att länder som åtnjuter marknadens förtroende år betalar oskäligt höga räntor på sina lån medan de länder vars återbetalningsförmåga betvivlas betalar allt för låga räntor. Transaktionsskatten eller Tobinskatten som den också kallas är en föreslagen nyinrättad EU-skatt. Pengarna som EU driver in på detta sätt kan inte härledas till enskilda stater, vilket gör det omöjligt för svenska medborgare att veta hur mycket pengar bidrar med. Transaktionsskatten och euroobligationerna har det gemensamt att de försämrar medborgarnas möjlighet till insyn. Genom att de pengar som pumpas in i ickefungerande ekonomier inte lika enkelt kan härledas till en medlemsstat blir det omöjligt för en svensk medborgare att veta hur mycket svenska skattepengar som går till andra länder. Detta transparensproblem gör det lättare för nationella politiker att ge bort sina medborgares pengar utan att det syns, vilket sannolikt är skälet till att förslagen läggs fram. bör vara en tydlig röst mot att misskötta länder belönas med stödlån.