mot · GZ02MJ282 · 2011-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett omfattande helhetsgrepp över förvaltning med ett internationellt överenskommet slutmål för restaurering av havet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om övergödande verksamheter kring . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa skatt på handelsgödsel.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den ekologiska produktionen ska fördubblas till 2015 samt att konsumtionen av ekologisk mat inom den offentliga sektorn ska uppgå till 2015. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla kantzoner och våtmarker. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en handlingsplan för minskad köttkonsumtion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att kontraproduktiva subventioner som stöder kött- och mejeriindustrin fasas ut. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att EU:s jordbrukssubventioner avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att endast subventioner som tillför ett tydligt mervärde för miljön och bidrar med andra kollektiva nyttigheter ska få finnas kvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra rekommendationerna i rapporten i rinnande vatten och vattenkraft En uppföljning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att storskalig boskapsuppfödning och hög köttkonsumtion tas upp inom ramen för Helcomarbetet och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa nationella förbud mot fosfater i tvätt- och maskindiskmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramen för Helcom och EU verka för effektiva reningssystem för utsläpp från industrier, jordbruk och hushåll, hållbarare resande samt understödja utvecklingen av förnybar energi. 1 Yrkande 3 hänvisat till SkU. är ett mycket hotat hav. De fyra största hoten mot havet är övergödning, överfiske, farliga ämnen samt havstransporter. Det finns många orsaker till att är extra känsligt. I och med att havet är omringat av land och att nio länder samsas om det blir påfrestningen extra stort. Avrinningsområdet är drygt fyra gånger så stort som havet och för med sig näring och föroreningar ut i . Detta i kombination med dåligt vattenutbyte, brackvattenhavets speciella egenskaper samt dess geologiska unga ålder gör situationen exceptionellt besvärlig. Allt tyder på att den mänskliga aktiviteten kring kommer att öka, vilket kommer att medföra ytterligare påverkan på det redan så känsliga havet. Vi anser att det krävs ett mer omfattande helhetsgrepp över förvaltning med ett internationellt överenskommet slutmål för restaureringen av havet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Övergödningen brukar anges som det enskilt största hotet mot överlevnad. Näringsämnen från jordbruk och avlopp övergöder , vilket resulterar i att mängden organiskt material ökar. Även trafikens och sjöfartens kväveutsläpp har en stor påverkan på övergödningen. Då överproduktion av organiskt material överstiger den normala konsumtionen räcker inte syret till för att bryta ned det organiska materialet. Resultatet är syrebrist, minskad mängd bottenlevande djur och läckage av fosfor från syrefria sediment. Övergödningen leder även till igenvuxna vikar, krympande vattenytor och extrem algblomning. Trots betydande insatser har utsläppen av fosfor och kväve till vatten inte minskat tillräckligt. delmål om att minska utsläppen av kväve samt fosfor till 2010 har inte uppnåtts. Med nuvarande politik kommer sannolikt inte heller miljökvalitetsmålen Ingen övergödning och Levande sjöar till 2020 att uppnås. Det krävs kraftfullare insatser än för att få ned utsläppen av kväve och fosfor. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Jordbruket är den enskilt största källan till övergödningen i . tillförs fosfor marken från det svenska jordbruket och kväve, varav det mesta kommer från handelsgödsel. Produktionen av livsmedel och konsumtion av detsamma står för av både kväve- och fosfortillförseln i omgivande hav. Med rätt politik finns det inom jordbruket stor potential att minska utsläppen. Vi vill därför införa skatt på handelsgödsel (se vidare i budgetmotion 2011/12:Fi243). Intäkterna ska oavkortat gå tillbaka till jordbruket genom stöd till miljöåtgärder. På så sätt sätter man ett pris på utsläppen samt genererar ekonomiska resurser till miljöarbete inom jordbruket. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Inom ekologisk produktion används inte vare sig handelsgödsel eller bekämpningsmedel. Enligt färsk forskning från medför rätt utförd ekologisk odling mindre avgångar av kväve och fosfor (Wivstad m.fl. Ekologisk produktion möjligheter att minska övergödning). vill därför av bl.a. detta skäl kraftigt öka den ekologiska produktionen. Det är djupt beklagligt att regeringens mål om certifierad ekologisk jordbruksmark inte uppnåddes till 2010. vill att den ekologiska produktionen fördubblas till 2015 samt att konsumtionen av ekologisk mat inom den offentliga sektorn ska uppgå till 2015. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi vill bland annat ha ett ekonomiskt stöd för ekologisk produktion, informationskampanjer och ökad ekologisk upphandling. Inom det konventionella jordbruket finns också stor potential att minska utsläppen. Vi vill exempelvis att lantbrukare ska uppmuntras att utveckla kantzoner och, där det lämpar sig, våtmarker som ska kunna fånga upp näringen. Därutöver ska jordbrukssektorn områdesvis genom t ex våtmarker, dammar, musselodlingar och syresättning åläggas att reducera bidraget av närsalter till havet utifrån sin andel av den totala belastningen. Enskilda jordburkare bör kunna välja de metoder som ger störst miljönytta oavsett var i systemet åtgärderna utförs. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. En ständigt ökande köttkonsumtion har ytterligare spätt på utsläppen av näringsämnen och förvärrar övergödningen. Så kallade djurfabriker med stora utsläpp till mark och vatten är ett stort hot mot framtid, något som senast har understrukits av dokumentären hav (SVT ). Köttkonsumtionen i har ökat . Detta är en ohållbar utveckling både för och för klimatet. Vi föreslår att regeringen antar en handlingsplan för minskad köttkonsumtion som innehåller mätbara mål och tydliga styrmedel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen ska också verka för att kontraproduktiva subventioner som stöder kött- och mejeriindustrin fasas ut. Detta står i enlighet med vad man kom fram till under om biologisk mångfald i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I övrigt ber vi att få hänvisa till vår motion 2010/11:MJ392 om minskad köttkonsumtion. EU:s jordbrukssubventioner går i stor utsträckning till stora jordbruksverksamheter med omfattande påverkan på . Exempelvis bidrar EU:s subventioner till att lantbrukare kan använda en ännu större mängd insatsvaror, t.ex. konstgödsel och bekämpningsmedel. När och de baltiska staterna numera har tillgång till EU:s jordbrukssubventioner ökar risken för en ökad användning av bekämpningsmedel samt en centralisering av produktionen till storskaliga anläggningar, inte minst för intensivuppfödning av djur. Detta kommer att leda till ökade utsläpp av inte minst kväve och fosfor från jordbruken i och de baltiska länderna. betalar EU ut i jordbrukssubventioner till länderna runt . Enligt Världsnaturfonden, WWF, går av dessa bidrag till verksamheter som kan öka näringsläckaget till . Enligt en beräkning från forskningsprojektet , , skulle utsläppen av näringsämnen till öka om alla låg på samma djurtäthet och tekniska nivå som det danska jordbruket (EU-bidrag kan öka utsläppen, ). borde verka för att EU:s jordbrukssubventioner avskaffas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Så länge som subventionerna finns kvar borde de endast betalas ut till de jordbruksverksamheter som tillför ett tydligt mervärde för miljön och bidrar med andra kollektiva nyttigheter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. och , Helcom, är utmärkta internationella forum för att verka för ett renare . I synnerhet genom Helcoms Handlingsplan för , Baltic Sea Action Plan, förbinder sig de nio Östersjöstaterna att vidta konkreta åtgärder för , exempelvis målet om att uppnå en god ekologisk status i . Att minska övergödningen är ett av de prioriterade områdena inom Handlingsplanen för . välkomnar självklart arbetet inom Helcom, men oroas av att det går för långsamt och att svenska åtgärder dröjer. Med tanke på det kritiska läget för måste intensifiera arbetet med och inom Helcom. Arbetet måste handla om att både blir bättre på att uppfylla sina åtaganden och samarbetar mer konkret med andra . bidrar med de näst största utsläppen av kväve och fosfor till , endast släpper ut mer. Vårt ansvar är därför extra stort. Även om kommit långt jämfört med de flesta andra framstår övergödningen som ett stort problem även för . Handlingsplanen för kräver också att åtgärder vidtas för fysisk restaurering och för att återskapa naturliga bestånd av vandringsfisk i tillflöden. Vi vill hänvisa till miljö- och jordbruksutskottets rapport mångfald i rinnande vatten och vattenkraft En uppföljning (2011/12, RFR1) och de rekommendationer som där tas upp avseende vattendomar och restaurering av vattendrag. Vi förväntar oss att regeringen skyndsamt tar tag i dessa rekommendationer. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Enligt Världsnaturfondens Baltic Sea Scoreboard 2011 hamnar alla i botten avseende åtgärder för att komma tillrätta med övergödningen. De växande utsläppen från stora djuruppfödningar är ett exempel på områden som inte uppmärksammats tillräckligt. borde därför verka för att problemen med storskalig boskapsuppfödning och hög köttkonsumtion tas upp inom ramen för Helcomarbetet och och att konkreta åtgärder tas fram för att minska fenomenets negativa effekter på . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har respektive 2011 förbud mot fosfater i tvätt- och maskindiskmedel. Ett förbud inom EU förbereds och kommer troligen att träda ikraft , men borde hjälpa enskilda länder att skyndsamt införa nationella förbud. Det skulle kunna skynda på EU-processen samt underlätta för även att få ett fosfatförbud för tvätt- och diskmedel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Inom ramen för Helcom och EU borde också hjälpa länder kring , i synnerhet , att skynda på utbyggnaden av effektiva reningssystem för utsläpp från industrier, jordbruk och hushåll. Ökad kraft måste läggas på ett hållbarare resande mellan . borde understödja utvecklingen av förnybar energi för att undvika anläggningar som den stora oljeskifferanläggningen utanför , . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.