mot · GZ02MJ467 · 2011-10-05 00:00:00 — För att motverka detta har rådet föreslagit ett nytt delmål avseende åkerlandskapet och en rad åtgärder, bl.a. utökat stöd till bioträda (mångfaldsträda), information och uppföljning. För att kunna börja genomföra en del av förslag avseende målet den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena i föreslår vi en ökning av anslag 1:21 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Detta finansieras genom återföring av en del av intäkterna från en återinförd skatt på konstgödsel (se nedan). Det ekologiska lantbruket bidrar till att nå flera miljömål. Dessutom bidrar det till att bevara markens produktivitet . Regeringen har slopat det särskilda anslaget för stöd till det ekologiska lantbruket med motiveringen att pengarna fördes till andra budgetposter. Det står nu klart att stödet till det ekologiska lantbruket i praktiken har minskats med mer än hälften, om än på ett osynligt sätt. Dessutom har villkoren för stödet försämrats. Inom landsbygdsprogrammet har dessutom flera förändringar av villkoren för ersättningen till ekologisk produktion lett till kraftiga minskningar av utbetalningarna till ekostödet. Vidare är nivåerna för stöd till ekologisk produktion i allmänhet låga, särskilt i förhållande till kraftigt höjda marknadspriser för konventionella produkter. Allt detta bidrar till att ekologisk produktion inte utvecklas i takt med efterfrågan, vilket i sin tur leder till både onödiga prisökningar för konsumenter och uteblivna marknadsandelar för svenska jordbrukare. vill införa ett omställningsstöd till certifierad ekologisk produktion. Det behövs för att delvis täcka extrakostnader som nya maskiner, skördebortfall , kostnader för certifiering m.m. Det statliga stödet till certifierat ekologiskt lantbruk och omställning till ekologisk produktion behöver ökas. När mer pengar från landsbygdsprogrammet blir tillgängligt för stöd till biologiskt mångfald och andra miljöhänsyn bör stödet till det ekologiska lantbruket öka. Vidare bör regeringen göra en översyn av ersättningsnivåer till certifierade producenter. Dessutom bör ett mål införas för , , att redovisa hur de kunskapsförsörjer det ekologiska lantbruket, ekologiska livsmedelsföretag, ekologiska handelsaktörer och konsumentorganisationer. För den långsiktiga utvecklingen är det också viktigt med åtgärder som främjar och underlättar konsumtion av ekologiskt producerade livsmedel, både i hushållen och i storkök och offentlig sektor. Stödet till denna verksamhet behöver återställas. föreslår att förs över från anslag 1:19 Konkurrenskraftig jordbrukssektor och förs över från anslag 1:23 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket till ett nytt anslag 1:30 Åtgärder för att främja ekologisk produktion och konsumtion. Ytterligare medel tillförs från intäkterna från skatten på konstgödsel. Anslaget uppgår till . Skatt på kväve och kadmium i konstgödsel avskaffade regeringen skatten på kväve och kadmium i konstgödsel. Skatten syftade till att minska tillförseln av kväve till åkern och utsläppen av kväve till våra övergödda hav och vattendrag. Skatten fungerade också i det närmaste som ett gränsvärde för kadmiumhalten i konstgödseln. Kadmium i våra livsmedel är ett folkhälsoproblem, som särskilt drabbar kvinnor. har bedömt att målet om exponeringen av kadmium till befolkningen via föda och arbete är svårt att uppnå. Regeringen har sent omsider insett problemet med att skatten avskaffades och gett Kemikalieinspektionen i uppdrag att försöka hitta andra lösningar. Medlen från konstgödselskatten återfördes till jordbruket, i första hand i form av ersättningar inom anslag 1:21 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, men även genom bland annat tillämpad forskning. Återföringen skedde med eftersläpning. Återföringen upphör först . Därför föreslår regeringen en neddragning av anslag 1:21 med . Vi vill återinföra skatten på kväve och kadmium i handelsgödsel. Det är en åtgärd för bättre folkhälsa och mot övergödning. Intäkterna bör återföras till näringen, i första hand i form av ersättning för miljöåtgärder. Därför avvisar vi regeringens förslag till sänkning av anslag 1:21 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Vi vill använda en del av intäkterna till en ökning av anslag 1:7 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar för en satsning mot spridning av EHEC-bakterien i enlighet med förslag. En del av intäkterna går till ett nytt anslag 1:30 Åtgärder för att främja ekologisk produktion och konsumtion. Återstoden, merparten, går till en ökning av anslag 1:21 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, i första hand för åtgärder som bidrar till att nå miljömålen. Djuren har ingen rösträtt och är därför en grupp som är lätt för en ointresserad regering att strunta i. För oss gröna sträcker sig solidariteten över artgränserna, och vi ser därför stora behov att förbättra villkoren för djuren. Vi föreslår därför ett djurskyddspaket på 90 miljoner med följande delar. Djurskyddskontrollerna har ända sedan omorganisationen 2009, då ansvaret flyttades från kommunerna till länsstyrelserna utan att tillräckliga resurser skickades med, varit otillräckliga. För att hinna med anmälningar som kommer in har de förebyggande kontrollerna fått prioriteras bort. Till exempel har mindre än hälften av landets länsstyrelser gjort kontroller av djurtransporter, trots att har uppmanat att göra fler kontroller. Länsstyrelserna behöver därför få ytterligare resurser för att kunna upprätthålla en god tillsyn. Vi anslår för detta under utgiftsområde 1 anslag 1:5 Länsstyrelserna m.m. Sedan den borgerliga regeringen lade ner som en av sina första åtgärder 2006 har det saknats en myndighet som företräder djurens perspektiv. För att inte slå sönder djurskyddsarbetet med ständiga omorganisationer föreslår vi inte att återinrättas, utan nöjer oss med en mindre förändring. Vi föreslår en djuretisk ombudsman en DjurO. Den ska verka för en god etisk grund, utvärdera djurskyddskontrollen, ta fram artkarakteristiska, göra djuretiska årliga revisioner samt ge djuretiska råd. skall fortsatt ha ansvar för att verka för ett gott djurskydd, fungera som en central kontrollmyndighet, anslå medel till djurskyddsfrämjande forskning samt vara förvaltningsmyndighet för djurskyddet och meddela föreskrifter. Vi föreslår i ett nytt anslag 1:31 Inrättande av djuretisk ombudsman. För att stärka djurskyddsarbetet på , så att myndigheten kan stärka stödet till de regionala tillsynsmyndigheterna och vässa arbetet med att uppdatera föreskrifterna för att bättre spegla djurskyddslagens intentioner att djur ska skyddas mot onödigt lidande och ges rätt att bete sig naturligt, krävs ett tydligt uppdrag och ökade resurser. För detta föreslår vi att anslag 1:9 utökas med ytterligare (utöver den ökning vi föreslår för miljömålsarbetet, vilket innebär en ökning på sammanlagt ). Utvecklingen av alternativ till djurförsök går framåt och kan i många fall erbjuda fördelar inte bara ur etiskt utan också ur vetenskapligt perspektiv. saknar dock en samlad instans som arbetar med samordning, strategier för minskad försöksdjursanvändning, insamling och spridning av information, rådgivning till de djurförsöksetiska nämnderna och liknande. Ett centrum för alternativ till djurförsök, lämpligen förlagt till det nationella centret för djurvälfärd vid SLU i , skulle kunna bidra till detta liksom till att uppfylla åtaganden enligt EU:s nya djurförsöksdirektiv. Vi föreslår att ett nytt anslag 1:32 till djurförsök tillförs 2012 och därefter. Dagens anslag för forskning om alternativ till djurförsök på 13 miljoner är en liten summa i forskningssammanhang inte minst i jämförelse med de betydligt större summor som satsas på forskning med djurförsök. Ett större anslag skulle ge tryggad finansiering för fler lovande projekt som ratas. Vi föreslår att utgiftsområde 16 anslag 3.1 : Forskning och forskningsinformation utökas med . (2933698).gm.