ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Ub498 · 2011-10-04 00:00:00 — Mer fysisk aktivitet i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av mer fysisk aktivitet i skolan och skolmiljöer som inbjuder till fysisk aktivitet. har vår livsstil i och västvärlden radikalt förändrats till en i stora delar sittande generation i skolan, i arbetslivet och på vår fritid. Att den fysiska aktiviteten har minskat råder det ingen tvekan om. En bidragande orsak är den snabba tekniska utvecklingen inom medier och kommunikation med tv, video, internet, dataspel, mobiltelefoni, dvd, bilar, bussar, tåg m.m. Vår kropp är byggd för rörelse och fysisk aktivitet och i dagens samhälle är vi stillasittande. Många föräldrar skjutsar sina barn till skolan. I skolan och på skolgården möts barnen av, i många fall, tråkiga skolgårdar som är begränsande för rörelse. Barn har behov av att röra sig, att tvinga barn vara stilla kan liknas vid tortyr. Bristen på rörelse och felaktiga kostvanor är en gemensam nämnare för nästan alla livsstilsrelaterade sjukdomar som vi drabbas av när vi blir äldre. Dåliga kostvanor och fysisk inaktivitet är upphovet till av alla sjukdomar i och övriga västvärlden. Kostnaderna för det svenska samhället är över 200 miljarder/år. Kostnaden för den enskilde individen i lidande, sjukskrivning sämre privatekonomi är svårare att mäta i pengar. För att hålla sig frisk så krävs det regelbunden fysisk aktivitet och god kosthållning. Barns och ungdomars fritid har blivit ett viktigt led i identitetsskapande. Vad du gör utmärker vem du är. Idrotten har en väldigt stor betydelse för många barn. Det är därför oerhört viktigt att barn och ungdomar har fler idrottstimmar på schemat. Fysisk aktivitet har en stor betydelse för barns fysiska hälsostatus. Enligt vår mening är det angeläget att nu agera i denna viktiga fråga. Det behövs fler fysiska aktiviteter i skolan. Skolan uppmuntrar genom undervisning i idrott och hälsa lusten att motionera senare i livet. Genom att uppmuntra lek och rörelse så tränas de motoriska färdigheterna för barn. Miljön kring skolorna, särskilt skolgårdarna, måste inbjuda till fysisk aktivitet. Barns möjligheter att kunna gå eller cykla till skolan bör också möjliggöras genom tillgång till säkra gång- och cykelvägar.
mot · GZ02Ub499 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . i kommer att tvingas till omfattande nedskärningar, beroende på regeringens politik. Utbildningsvolymen kommer att krympas med . Det kommer att försvinna 500600 utbildningsplatser. Det är fel att dra ned på platserna när arbetsmarknaden behöver sjuksköterskor och ingenjörer. får en större minskning än någon annan högskola i landet. Det är oacceptabelt med en så kraftig neddragning på en högskola i en så hårt utsatt region. Det är bland annat utbildningsinsatser som fordras för att staten skall hjälpa till när utsatta regioner hotas av massarbetslöshet.
mot · GZ02Ub500 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om i . skall i dialog med forskarsamhället och kulturlivet samt efter samråd med samla in, vårda, bevara och tillgängliggöra ickefiktiv film som upptagits på filmbas men inte är avsedd för biografvisning. skall vara en viktig och levande källa till kunskap om svenska folkets liv och arbete . Arkivet startades efter en nationell räddningsaktion av för att rädda den svenska smalfilmen . Genom att i etablerades finns nu en nationell kulturinstitution som tar hand om kulturhistoriskt värdefull film som i hög grad berättar om 1900-talets , film som annars skulle stanna i gömmorna hos föreningar, företag och privatpersoner. Alltsedan starten har arkivet samarbetat med länsmuseer över hela landet. Detta skapar i sin tur stora möjligheter och gör att arkivet kan bli en positiv resurs för museerna i deras strävan att integrera den kulturhistoriskt värdefulla filmen i den regionala utställningsverksamheten. Samarbete har dessutom etablerats med högskola och universitet i syfte att få till rutiner och bedriva forskning på arkivets material. Samarbete finns även med företag och en lång rad föreningar. flyttades huvudmannaskapet från till . Det är fortsatt viktigt att i verksamhet bygger på en god satsning som är stadig och långsiktig, så att man kan planera på ett bra sätt för denna viktiga verksamhet för att rädda den kulturhistoriskt värdefulla filmen undan förstörelse samt att göra den tillgänglig för forskning och för allmänhet.
mot · GZ02Ub501 · 2011-10-05 00:00:00 — Riktat forskningsanslag för grundforskning inom robotik och AI tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett riktat forskningsanslag för grundforskning inom robotik, automation och AI. En konkurrensstark industri förutsätter en hög grad av automatisering för att hålla en hög produktivitet. Även om länge har legat långt fram när det kommer till automatiseringsteknik (framförallt industriellt och inom tillämpad forskning), så har vi kunnat se hur den svenska grundforskningen halkar efter. Större satsningar på grundforskning i robotik och automation är nödvändiga för att ska kunna fortsätta ha en konkurrenskraftig tillverknings- och processindustri. Vi kommer sannolikt framöver även få se hur robotteknik tillämpas inom många nya områden såsom vård, transporter och för enklare servicetjänster. Många potentiella tillämpningsområden är beroende av kunskap i artificiell intelligens, varför även grundforskningen inom artificiell intelligens bör stärkas.
mot · GZ02Ub502 · 2011-10-05 00:00:00 — Begäran om lov från skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta kommunala utbildningsförvaltningar bedöma enskilda angelägenheter för att få lov från skolan. Den nya skollagen säger att det är rektorerna och inte skolförvaltningarna som skall avgöra vad en så kallad enskild angelägenhet för att få lov från skolan är för något. Situationen medger således att enskilda rektorer kan definiera enskilda angelägenheter olika och detta utan att kunna påverkas av allmänhetens syn på saken. Skolplikten är förstås en viktig del av skolgången för att inte minst garantera en uppföljning av varje elevs skolgång, men detta borde inte under normala omständigheter behöva gå ut över enskilda familjers behov av umgänge. Därav bör skollagen justeras. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · GZ02Ub503 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sfi-utbildning ska ges under samma förutsättningar som gäller för övriga studenter . Det har funnits kritik mot sfi-undervisningen och att det saknas ekonomiska incitament att klara av studierna. Den borgerliga regeringen införde en sfi-bonus för att de som studerar på sfi snabbt skulle klara av utbildningen och få ett godkänt betyg. Beroende på vilken kurs den studerande har slutfört kan hon eller han beviljas 6 000, 8 000 eller . Bonusen har väldigt begränsad effekt och mindre än en femtedel av regeringens pengar har betalats ut. Det visar siffror som SVT tog fram . Jag anser dock att själva språkutbildningens betydelse för integrationen och möjligheten att anpassa sig till samhällets normer och att komma ut i arbetslivet inte nog kan understrykas. Sfi-undervisning ges till studerande , vilket vanligtvis ger rätt till studiemedel. För den som studerar på sfi-utbildningar gäller dock andra villkor. Rätten till socialbidrag eller annan form av bidrag är knuten till att den som är nyanländ går på sina sfi-lektioner. Att det förekommer fusk med elever som medvetet inte klarar av sina studier för att fortsätta få utbetalt socialbidrag har uppmärksammats av bland annat i avsnittet SFISveriges farstu. För att öka motivationen föreslår jag att sfi-utbildningen istället berättigar till studiemedel på samma sätt som andra vuxenstudier med en bidragsdel och en lånedel. Detta skulle öka studietakten och utkräva ett ansvar på samma sätt som för övriga studenter .
mot · GZ02Ub505 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort möjligheterna till undantag från reglerna om legitimation och betygssättning i fråga om lärarlegitimationen. Att det nya legitimationssystemet för lärare kommer att innebära flera fördelar ser vi som mycket troligt, inte minst vad gäller att kvalitetssäkra verksamheterna och öka rättssäkerheten för eleverna. Däremot är vi inte lika säkra på att systemet med legitimation per automatik kommer att leda till en utökad rekryteringsbas. Det återstår fortfarande att se. Enligt beslut skall endast lärare och förskollärare som har legitimation få anställas utan tidsbegränsning, varpå man radat upp flera exempel på lärargrupper som skall få anställas i svensk skola utan tidsbegränsning trots att det saknas lärarutbildning och legitimation. Det är viktigt att poängtera att ett av huvudmålen med skol- och utbildningspolitik är att skapa en likvärdig och rättvis skola. Därför är vi mycket tveksamma till att vissa lärargrupper tillåts undervisa utan tidsbegränsning, även i de fall det saknas legitimation. Vi har förståelse för att det kommer att vara svårt att hitta legitimerade lärare med rätt kompetens inom vissa delar av skolväsendet, inte minst lärare som undervisar i modersmål eller yrkesämne. Men att som regeringen valt att göra och bygga in flera undantag i det nya systemet är inte hållbart, då vi ser dessa undantag som ett hot mot den likvärdiga och rättvisa skolan. uppfattning är att inga undantag från kravet på legitimation skall tillåtas, annat än under en kortare övergångsperiod, varför vi menar att denna möjlighet skall tas bort. Vidare är vi starkt kritiska till att lärare i modersmål och yrkesämnen skall få sätta betyg även i de fall det saknas legitimation, av samma skäl som framförs ovan, varför vi menar att även denna möjlighet skall tas bort.
mot · GZ02Ub509 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade anslag till den högre utbildningen. Det är övertygelse att möjligheter att också kunna konkurrera i en alltmer globaliserad värld är beroende av förbättringar inom utbildningsområdet. Vad gäller högskolor och universitet vittnar rapporter om kurser med så få lärarledda lektioner och så pass stora studentgrupper att den viktiga interaktionen mellan lärare och elev i det närmaste är helt eliminerad. Lärare vittnar om många timmar obetald arbetstid, arbetsgivare vittnar om svårigheter med att behålla kompetent personal på grund av bristande konkurrensfördelar rörande såväl lön som arbetsmiljö, och studenter och deras organisationer vittnar om allt större undervisningsgrupper och allt färre lektioner. Kostnadsnivån har vida överstigit anslagsnivån för den högre utbildningen, i synnerhet vad avser naturvetenskapliga ämnen. Den så kallade grundbultens beräkningar om minsta godtagbara undervisningsnivå det vill säga att komma åter till 1994/köpkraft indikerar ett tillskottsbehov till de högre lärosätena . Enligt SULF () krävs det ett tillskott på avsedda för områdena samhälle, humaniora, teologi och juridik samt för områdena naturvetenskap och teknik, för att nå upp till 1994/köpkraft. Höj anslagen till lärosätena föreslår ett ökat anslag med för att komma tillrätta med bristerna inom de naturvetenskapliga och tekniska ämnena. Detta för att säkerställa kvaliteten inom denna del av den högre utbildningen, som kommit att urholkas alltmer. Vi menar att även HJST-områdena bör få ett ökat anslag, av samma anledning som ovan, varför målet bör vara att anslagen till dessa områden skall vara återställda med .
mot · GZ02Ub510 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förskoleklassen ska bli en obligatorisk del av , som därmed blir tioårig. går av alla sexåringar i förskoleklass. Det finns indikationer på att de barn som genomgår denna förberedande skolform får ett försprång gentemot de av barnen som inte gör det. menar att den frivilliga förskoleklassen skall införlivas i och därmed bli en obligatorisk del av , som då blir tioårig. Argumenten för detta är många. Förutom att ge våra barn lika möjligheter, handlar det om att komma tillrätta med en lång trend med sjunkande studieresultat. Vi tror att ett införlivande av förskoleklassen i där sexåringarna får möta behöriga lärare, kommer att leda till en förbättrad verksamhet med ökad kvalitet. Detta är en nödvändig åtgärd för att kvalitetssäkra skolstarten, som det innebär att skolan ges möjlighet att fånga barnens behov i ett tidigare stadium och därmed försöka undvika senare problem med läs- och skrivsvårigheter. Vi måste komma ihåg att det finns en vilja hos barn att lära sig, vilken måste tas tillvara. Därför menar vi att förskoleklassen skall bli mer av en riktig skola. Värt att notera i sammanhanget är att svenska skolbarn internationellt sett börjar skolan sent, som de har ett färre antal undervisningstimmar. Vi menar att införandet av en tioårig grundskola är ett bra sätt att angripa detta problem på.
mot · GZ02Ub511 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om öronmärkning av skolpengen, nämligen att grundbeloppet som betalas ut till huvudmannen enligt 10 kap. 38 § och 16 kap. 53 § skollagen endast ska få användas för de ändamål som anges i den aktuella paragrafen och ingenting annat. Undersökningar har visat att skolor med enskild huvudman generellt sett har en lägre andel behöriga lärare, men också en lägre lärartäthet, än kommunala skolor. Den kommunala skolan har behöriga lärare, medan andelen behöriga lärare i friskolor är (2010:7). Vad gäller lärartätheten för den kommunala skolan är den 8,3, vilket ska jämföras med 7,7 för skolor med enskild huvudman (2011:0950). För att säkerställa alla elevers rätt till likvärdig utbildning, men också att kvaliteten på skolutbildningen inte urholkas, föreslår vi att grundbeloppet som betalas ut till huvudmannen enligt 10 kap. 38 § i skollagen, endast skall få användas till de ändamål som stipuleras i den aktuella paragrafen och ingenting annat. Vi föreslår därför följande ändring i 10 kap. 38 § skollagen: 38 § Grundbeloppet ska avse ersättning för 1. undervisning, 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna . 38 § Grundbeloppet ska avse ersättning för 1. undervisning, 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna . Grundbeloppet får endast användas till de ändamål som stipuleras i denna paragraf. Samma förhållande bör naturligtvis gälla gymnasieskolan. Enligt (Personal i gymnasieskolan läsår 2010/11), är lärartätheten per 100 elever 8,4 för den kommunala skolan, vilket skall jämföras med 7,0 för skolor med enskild huvudman. Skillnaden är således större än vad som gäller i . Vi föreslår därför följande ändring i 16 kap. 53 § skollagen: 53 § Grundbeloppet ska avse ersättning för 1. undervisning, 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. 53 § Grundbeloppet ska avse ersättning för 1. undervisning, 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. Grundbeloppet får endast användas till de ändamål som stipuleras i denna paragraf.
mot · GZ02Ub512 · 2011-10-03 00:00:00 — Kommunalt veto mot friskoleetablering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett kommunalt veto mot friskoleetableringar. Även om friskoleetableringar kan föra mycket positivt med sig, inte minst genom att bredda utbudet och öka valfriheten, vilket är noga med att påpeka, kan de också försvåra den kommunala organisationen och planeringen, med stora kostnader för kommun och skattebetalare som följd. Dessutom kan det i vissa områden med ett begränsat elevunderlag framstå som ytterst orationellt att en friskola skall tillåtas konkurrera med en skola om elevunderlaget. I de fall den kommunala skolan får lägga ned och det endast finns en friskola att tillgå, så har denna utveckling dessutom omintetgjort ett fritt skolval då det endast finns en friskola att tillgå. Så länge vi har en skola, och innan den svenska skolan återförstatligats, bör ett kommunalt veto mot friskoleetableringar införas i lagen, till exempel om det är uppenbart att en nyetablering av en friskola kommer att orsaka kommunen stora organisatoriska och kostnadsmässiga svårigheter eller om elevunderlaget inte motiverar en ny friskola. Det är nämligen inte rimligt att skattebetalarnas pengar förslösas på en orationell skolstruktur som sätter den kommunala planeringen ur spel och omöjliggör en rationell skolplanering.
mot · GZ02Ub513 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över fritidsverksamheten utifrån de förbättringsbehov som anges i motionen. Enligt de senaste uppgifterna från var det 2010 i genomsnitt cirka 38 barn i varje fritidsgrupp. Det är en mycket kraftig ökning då det var ungefär 18 barn per avdelning. som barngrupperna har ökat har även personaltätheten minskat. Dessutom har det totala antalet fritidshem minskat med cirka 400 stycken trots en markant ökning av barn i verksamheten, från 326 000 inskrivna barn 2004 till 380 000 inskrivna barn 2010. Många föräldrar är oroliga för att deras barn är i för stora grupper och inte får den tillsyn och uppmärksamhet som krävs för barnets trygghet, utveckling och välbefinnande. Kommunerna är enligt den nya skollagen skyldiga att erbjuda skolbarnsomsorg för skolbarn till och med vårterminen det år barnet fyller . Den bedrivs i form av fritidshem och pedagogisk omsorg; för barn mellan ingår även fritidsverksamhet. En kartläggning som gjorde visade att öppen fritidsverksamhet endast finns i var fjärde kommun, och i hälften av dessa endast i vissa delar av kommunerna. Av landets 290 kommuner är det endast 37 som har inventerat behovet av fritidsverksamhet. Dessutom visar en granskning som Skolinspektionen gav ut , Kvalitet i fritidshem, att utvecklingspotentialen och kvaliteten kan ökas avsevärt. Tyvärr visar studien även att i de fall kommunerna faktiskt erbjuder fritidsverksamhet är det få som utvärderar verksamheten. Ofta anges som skäl till att kommunerna inte har fritidsverksamhet att behovet saknas, trots att det bara är lite drygt var tionde kommun som inventerat behovet. Utifrån de kunskaper som finns om vikten av goda relationer med vuxna och förebyggande insatser vore det rimligt med en högre prioritering av fritidsverksamheten, så att den finns tillgänglig även efter årskurs 3 och att den har personaltäthet och storleken på grupp som skapar den trygga miljö som barnen behöver efter skoldagens slut. Utvecklingen fortsätter att gå åt fel håll, och därför bör regeringen skyndsamt se över kvaliteten inom fritidsverksamheten.
mot · GZ02Ub514 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta kommunerna själva fatta beslut i frågor om gymnasieskolans inriktningar. fanns möjligheten för kommunerna att själva fatta beslut om vilka inriktningar man ville ha på gymnasiet, t.ex. idrott, musik, dans, teater. Detta är något som var mycket uppskattat av eleverna och som man nyttjat i nästan alla de 243 kommuner som har en gymnasieskola. Valmöjligheterna i det framtida gymnasiet har kraftigt begränsats i både kommunala och fristående skolor. Lokala inriktningar och specialutformade program har avskaffats och det individuella valet för elever har bantats. Regeringens företrädare ansåg att elevernas valfrihet varit för omfattande. Man menar att valfriheten inte längre ska innebära att en elev ska kunna välja sänkta krav eller det som är glassigast. har de lokala inriktningarna som beslutats av kommunerna avskaffats och ersätts av regionala inriktningar som beslutas och kvalitetssäkras av . Specialutformade program har avskaffats och endast i särskilda fall ska det vara tillåtet att göra avsteg från den nationella programstrukturen. Självklart ska alla lokala inriktningar kvalitetssäkras, men regeringens politik är för fyrkantig om man tror att alla lokala gymnasieinriktningar är flummiga. Detta drabbar många ambitiösa ungdomar med särskilda intressen, och den riskerar att tvinga skolor att lägga ner utbildningar som eleverna, föräldrarna, lärarna och kommunerna är jättenöjda med. Regeringen måste tänka om i denna fråga och riva upp beslutet om att kommunerna inte längre själva får fatta beslut om gymnasieskolans inriktningar.
mot · GZ02Ub518 · 2011-10-04 00:00:00 — Estetiska ämnen även i gymnasiet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de estetiska ämnenas vikt och betydelse för gymnasieelevers utveckling. Den nya gymnasiereformen har trätt i kraft. En av de förändringar som skett är att regeringen valt att prioritera bort estetiska ämnen och därmed en möjlighet för unga människor att utvecklas, något som även de estetiska ämnena bidrar med. De estetiska ämnena i gymnasiet blir endast tillval, och ger inte meriterande poäng, vilket leder till att tyngden av att läsa estetiska ämnen försvagas och sannolikt väljs de bort. I stället värderas mer av mätbar kunskap högre. Det är lättare att mäta om man räknat rätt än om man spelat eller sjungit vackert. som vi utgår från att människor ska lära sig att ifrågasätta, kritiskt granska, bli kreativa och få många möjligheter borde vi ge elever även i gymnasiet en tydlig fingervisning om kulturens och de estetiska ämnenas vikt. Det görs inte genom att försvaga de estetiska ämnena. Samhället behöver kreativa, kunniga människor med god kommunikationsförmåga. Arbetsmarknaden omstruktureras snabbare. Det är också så att kulturens ekonomiska roll växer. Enligt en (2006) omsätter den kulturella och kreativa sektorn mer pengar än både bilindustrin och it-industrin. Det finns många som tror att god estetisk och kommunikativ kompetens kommer att höra till det allra viktigaste på framtidens arbetsmarknad. Inför förändringarna i gymnasiereformen uttryckte ett förslag där man föreslår att det bör reserveras ett obligatoriskt utrymme på samtliga program för estetiska ämnen inom gymnasiet. Detta är även något som jag ställer mig bakom.
mot · GZ02Ub519 · 2011-10-05 00:00:00 — Utvidgad rätt till modersmål tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka rätten till modersmålsundervisning . I grundskoleförordningen finns en begränsning som säger att elever har rätt till modersmålsundervisning i som mest . Det är en begränsning som de gröna vill ta bort, vilket även rekommenderat. Fördjupade språkkunskaper anses i andra fall vara en tillgång för samhället, vilket till och med föranlett reformer av antagningssystemet till högskolan. Självklart ska elever som så önskar kunna fördjupa sina kunskaper i modersmålet även efter att ha studerat det . vill utvidga rätten till modersmålsundervisning till att gälla hela grundskoletiden och avsätter därför för detta ändamål.
mot · GZ02Ub521 · 2011-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning anvisar till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 3 utöver vad regeringen föreslagit för eller således 58 . Statligt stöd till vuxenutbildning Vi tillför 9 000 nya komvuxplatser samt 8 000 nya platser till Myndigheten för . Vi satsar även stora resurser på att öka lärartätheten i den högre utbildningen med ett långsiktigt syfte att komma till rätta med resursbristen vid våra högskolor och universitet enligt den s. k. grundbultens utredning. Inom områdena naturvetenskap och teknik tillför vi medel för att redan första budgetåret komma till rätta med bristerna enligt utredningen medan vi successivt trappar upp stödet till HSJT-ämnena och uppnår målsättningen under slutet av perioden. Vi tillför även resurser så att fler läkare kan utbildas samt satsar på forskning och innovation.
mot · GZ02Ub522 · 2011-10-03 00:00:00 — anvisar till utgiftsområde 15 Studiestöd utöver vad regeringen föreslagit för eller således 22 . Vi öronmärker resurser åt CSN jämte 9 000 nya komvuxplatser samt 8 000 nya platser på .