mot · GZ02N252 · 2011-10-02 00:00:00 — I som fortfarande i hög grad präglas av såväl finans- som ekonomi- och jobbkris behövs en kraftsamling för att finna lösningar som har framtiden för sig. Det gäller särskilt när de politiska verktygen används på ett sådant sätt att klyftorna drastiskt fördjupas mellan grupper av människor. Alltfler hamnar av olika anledningar vid sidan om arbetsmarknaden och en väl fungerande vardag, vilket leder till att klyftor och motsättningar mellan människor i samhället ökar. Det är bland annat mot den bakgrunden de gröna tar avstånd från den borgerliga regeringens politiska inriktning. anser att det är viktigare än någonsin att politiken moderniseras och på allvar tar sig an uppdraget att underlätta för en breddad och mer utvecklad ekonomi som på ett bättre sett tar tillvara varje människas vilja att bidra och vara delaktig. anser att den sociala ekonomin fyller, och i än större utsträckning kan fylla, flera viktiga funktioner i samhället. Runt hela världen, har olika verksamheter inom den sociala ekonomin tillgodosett behov som inte vare sig den privata eller offentliga sektorn lyckats åstadkomma. Behovet att bättre förstå, synliggöra och främja en utveckling av den sociala ekonomin är större . I denna motion pekar vi på en rad insatser som vi anser behöver göras för att stärka förutsättningarna för den sociala ekonomins utveckling. Det handlar om att se över lagstiftningen, om att informationsinsatserna och kunskapen behöver stärkas, om att förbättra tillgänglig statistik, om att säkra kapitalförsörjningen, om att stärka forskning och utbildning och om den sociala ekonomins roll i närings- och arbetsmarknadspolitiken. Den sociala ekonomins styrka och fördelar5 Idémässiga utgångspunkter för stärkande av den sociala ekonomin5 Lagen om offentlig upphandling8 Särlagstiftning för den sociala ekonomin8 Lagen om ekonomiska föreningar9 Stöd till särskild näringshjälp14 Förhöjt anordnarbidrag till sociala företag14 Öka tryggheten för företagare15 Få fotfäste på arbetsmarknaden15 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att öka informationsinsatserna om social ekonomi och socialt företagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen omgående bör uppdra åt SCB och andra relevanta myndigheter att utveckla och löpande följa statistik för den sociala ekonomin.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att tydliggöra och informera om de möjligheter som ger att tillämpa sociala hänsyn vid upphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om en särlagstiftning för sociala företag även i Sverige.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagen om ekonomiska föreningar med syftet att undersöka eventuella fördelar med att dela upp den juridiska personen i två delar för att tydliggöra den icke vinstdrivande formen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydliggöra Tillväxtanalys uppdrag att utreda frågan om inrättande av en lämplig instans för kapital- och finansieringsbehov för aktörer inom den sociala ekonomin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att forskningen om social ekonomi i allmänhet behöver stärkas och att ett speciellt forskningsprogram om arbetsintegrerande sociala företag behöver utvecklas tillsammans med , , m.fl. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett utvecklingsarbete bör initieras tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL), Hela ska leva, Forum för frivilligt socialt arbete, Coompanion och några intresserade pilotkommuner om en förändring av kommunens tjänster i riktning mot högre delaktighet från enskilda medborgare i både beslut och utförande.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den samlade kunskapen om den sociala ekonomins betydelse bör förankras inom utbildningsväsendets olika delar.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att åtgärder för att stärka ledningskompetensen inom socialt företagande bör utredas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att utarbeta särskilda program för affärsutveckling inom det sociala företagandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge och i uppdrag att främja sociala innovationer och socialt entreprenörskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man bör utreda möjligheten att inrätta ett av social ekonomi som får uppdraget att hantera kompetensutveckling och forskning om socialt företagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att i samarbete med Ung Företagsamhet utveckla informationsinsatserna för att starta kooperativa och sociala företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödet Särskild näringshjälp bör omstruktureras.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvecklingsanställning och trygghetsanställning bör tydliggöras som huvudsakligen ett stöd till sociala företag, så som bara (SOU 2003:56) betonar.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en modell med förhöjt anordnarbidrag till sociala företag med per dag enligt förslaget från utredningen socialbidrag till arbete.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödet Förberedande insatser ska tydliggöras som en lämplig åtgärd för att förbereda starten av ett socialt företag.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödet för arbetsbiträde ska tydliggöras som ett stöd till sociala företag att anställa handledare eller verksamhetsledare.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Arbetsförmedlingen i högre grad bör upphandla tjänster av den sociala ekonomins organisationer.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en anställd i ett socialt företag ska få a-kassa vid arbetslöshet även om denne sitter i styrelsen eller tecknar företagets firma.5 1 Yrkande 2 hänvisat till KrU. 2 Yrkandena 4 och 5 hänvisade till CU. 3 Yrkande 8 hänvisat till KU. 4 Yrkande 9 hänvisat till UbU. 5 Yrkandena hänvisade till AU. de gröna anser att regeringens politik leder till ökat, inte minskat, utanförskap. Vi menar också att den så kallade arbetslinjen, så som den utövas, i grunden motverkas när fördelningspolitiken leder till att de som redan har får mer medan de som har lite får mindre av de gemensamma medlen. Med det riktas ett grundskott mot principen om solidarisk finansiering. Men den nuvarande regeringens tillkortakommande när det gäller att leva upp till arbetslinjen och minskat utanförskap betyder inte att allt var bra under det tidigare socialdemokratiska regeringsinnehavet. I själva verket har vi sett en tendens till att allt fler hamnar utanför den reguljära arbetsmarknaden. Ramen för hur man ska vara för att ta plats inom den ordinarie arbetsmarknaden har stramats åt. Det har blivit tuffare och det som betraktas som avvikande och icke acceptabelt har snarare ökat än minskat inom både privat och offentlig sektor. Det gäller trots att det blivit vanligare att i den politiska korrekthetens namn tala om styrkan i mångfalden och styrkan i att ha tillgång till olika erfarenhetsområden. Det är mot denna bakgrund vi vill stärka förutsättningarna för den sociala ekonomin. Den sociala ekonomins styrka och fördelar Internationella, nationella och regionala forskningsresultat visar på följande fördelar med social ekonomi: Fördjupar demokratin i samhället. Skapar socialt kapital. Främjar initiativförmåga och entreprenörskap. Bidrar till sysselsättning även för marginaliserade grupper. , amerikansk samhällsforskare, pekar i sin bok demokratin på att hur bra civilsamhället fungerar är avgörande för hur bra och väl demokratin fungerar. Ju fler människor som är engagerade i frivilliga organisationer och föreningar, desto bättre fungerar demokratin, är slutsats. Dessutom bygger deltagande i organisationslivet upp ett socialt kapital som får stor betydelse för ekonomisk utveckling. Idémässiga utgångspunkter för stärkande av den sociala ekonomin Enligt vår mening är det viktigt att synliggöra och stödja den sociala ekonomin utifrån följande grunder: Det är en sektor som baseras på mänskligt demokratiskt samarbete och engagemang. Många är de människor som funnit sitt sociala sammanhang i ideella föreningar och intresseföreningar av olika slag. Det gäller inte minst personer med missbruksproblem och personer med kriminell bakgrund. Det är en sektor där arbetstillfällena ökar i , som arbetstillfällena i det privata näringslivet och den offentliga sektorn minskar. En av den sociala ekonomins tydligaste styrkor är att den på grund av sin mångfald och engagemang klarar att hantera jobb och sysselsättning även för dem som står långt från den så kallade reguljära arbetsmarknaden. Socialt företagande och sociala arbetskooperativ är ovärderliga arbetsintegrerande alternativ för till exempel före detta missbrukare, före detta kriminella, personer med funktionsnedsättning, långtidsarbetslösa och långtidssjukskrivna. Det är en sektor som är ett näraliggande alternativ till offentlig sektor. När den offentliga sektorn omstruktureras på grund av att alltmer resurser måste gå till omsorg och vård av äldre måste demokratiska alternativ säkras för övriga verksamheter. Kommunen ska ha ansvar för välfärden, men den måste organiseras på ett annat sätt inom de ramar som fastställts politiskt. Men då måste medborgarna också kunna välja andra alternativ än vinstdrivande privata företag. Det är en sektor som sällan eller aldrig har tillgång till kapital för investeringar. Det är naturligt att den sociala sektorn inte har tillgång till kapital på samma sätt som inom den privata och offentliga sektorn då den varken är vinstdrivande eller har egen tillgång till skattemedel. Då den sociala ekonomins sektor har mycket stor betydelse för samhällsekonomin och medmänsklighet är det dock angeläget och rimligt med riktade utvecklingsinsatser. Det sociala företagandet spänner över ett brett fält. Det handlar om individer och grupper som har ett annat mål med sitt företagande än vinstintresse, som brinner för en idé eller vill tillföra det allmänna nya insikter. Det kan handla om allt från dagliga verksamheter och boende för särskilda grupper, näringsverksamhet som syftar till att göra livet bättre för stora grupper, utbildning med förskolor och skolor och till och med högskolor och forskningsinstitutioner. Det är verksamheter som inte känner sig hemma inom det offentliga, de är entreprenörer, men som inte heller känner sig hemma inom det vanliga näringslivet. Deras drivkraft är inte vinst utan att tillföra det offentliga nya verksamheter och perspektiv. Det sociala företagandet i finns inom många olika sektorer och former. Organisationerna i den sociala ekonomin är i hög grad lokala organisationer och företag och de kan bidra till lokal ekonomisk utveckling. Ett utan föreningar och organisationer som bygger på ideellt frivilligt arbete är ett till stora delar dött . Det gäller särskilt på landsbygden, men även stora och medelstora städer skulle bli socialt halvdöda utan en aktiv social ekonomi. Företagen i den sociala ekonomin är i hög grad lokala företag. Dessa företag ägs och drivs som regel av aktiva personer på orten och i företaget. Företagen säljs inte på en marknad utan bidrar i hög grad till sysselsättning och civilsamhällets utveckling lokalt. Kunskapen om den sociala ekonomin och socialt företagande är begränsad i . Det betyder inte att människor i allmänhet är okunniga om idrotts- eller kulturföreningens betydelse för barn, ungdomar, släktingar och vänner. Många förstår också att det finns viktiga sociala värden inom dessa verksamheter. Men när det gäller den samhällsekonomiska betydelsen är det sämre. Hur många inom till exempel vet om att de är aktörer inom den sociala ekonomin? Det behövs insatser av informationskaraktär bland dem som verkar både inom sektorn social ekonomi och utåt i samhället. Det kan till exempel uppstå spännande möten när representanter för ett kooperativ, en församling och en idrottsförening när de förstår att de alla är grenar på samma träd. Utåt måste naturligtvis social ekonomi också tydliggöras. Begreppet är inte så dåligt som många vill hävda. Social betyder samhällelig eller kamratlig och ekonomi betyder hushållning. För att stärka den samlade kunskapen föreslås att regeringen uppdrar åt att öka informationsinsatserna om social ekonomi och socialt företagande. Erfarenheten från andra viktiga samhällsområden är att tillgången till statistik är en avgörande faktor för att synlig- och tydliggöra utvecklingstendenser. Ett bra exempel på detta är det stora värdet av könsuppdelad statistik. När sådan inte fanns påstods det ena och andra utifrån subjektiva värderingar. är läget ett annat även om det finns utrymme för att värdera statistik utifrån intressen som går åt olika håll. Enligt finns ingen offentligt samlad statistik eller via register möjlighet att söka kunskap om exempelvis arbetsintegrerande sociala företag. Mot den bakgrunden anser vi att den sociala ekonomin ska vara ett eget statistikområde. Det underlättar väsentligt för att kunna värdera den sociala ekonomins betydelse i samhället när det gäller till exempel antalet sociala företag, ekonomisk omsättning, antalet anställda och fördelning inom olika branscher. Det saknas även tillgänglig data om antalet verksamheter som inte drivs i vinstsyfte. Regeringen gav , , i uppdrag att ta fram statistik om det civila samhället i enlighet med FN:s statistiksystem för satellitträkenskaper om ideella organisationer. Enligt samma uppdrag skulle SCB redovisa sitt uppdrag skriftligen . I regleringsbrevet för SCB 2011 väljer regeringen dock att skjuta redovisningstiden . Detta finner vi otillfredsställande. Vi föreslår att regeringen omgående uppdrar åt SCB och andra relevanta myndigheter att utveckla och löpande följa statistik för den sociala ekonomin. Lagen om offentlig upphandling Lagen om offentlig upphandling () upplevs ofta som ett hinder för sociala företag och andra inom sektorn social ekonomi. Vid offentlig upphandling visar verkligheten att offentligt monopol ofta ersätts av privata oligopol. Det handlar om att stora riskkapitalägda bolag, som i kraft av ekonomisk styrka, tar hem upphandlingarna. Det är enligt vår mening inte rimligt om man vill verka för konkurrens och valfrihet. Det behövs en översyn så att fungerar bättre även för små aktörer så att intentionerna med konkurrens och valfrihet kan uppnås. Framför allt bör lagen gällande de så kallade B-tjänsterna (vård och omsorg) ge utrymme för att små och medelstora aktörer får reell möjlighet att bli utförare. Vi vill dessutom framhäva småskalighet samt brukar- och personalägda företag. Vi anser att sociala kriterier ska tydliggöras som ett strategiskt och naturligt instrument för att genom upphandling ta ett socialt ansvar och uppmuntras av upphandlingsansvariga där så är lämpligt. De kan användas som utförarvillkor eller som utvärderingskriterier. Om sociala kriterier skulle komma att användas ofta, skulle det kunna leda till att människor i utanförskap blir en bristvara. Offentlig sektor får en tjänst utförd eller en vara producerad som människor långt ifrån arbetsmarknaden får arbete. Mot bakgrund av detta anser vi att bör ses över med syftet att sociala företag ges bättre möjlighet att konkurrera vid offentlig upphandling. Det pågår nu en utredning om de svenska upphandlingsreglerna i tillräcklig utsträckning gör det möjligt för upphandlande myndigheter att göra goda ekonomiska affärer och använda sin köpkraft till att förbättra miljön, ta sociala och etiska hänsyn samt verka för ökade affärsmöjligheter för små och medelstora företag. Även för upphandling är under översyn med syfte att öka möjligheterna att genom upphandling uppnå andra samhällsmål än ekonomiska. I avvaktan på detta anser vi att bör ges i uppdrag att tydliggöra och informera om de möjligheter som finns inom befintlig lagstiftning att ta sociala hänsyn i syfte att skapa arbete åt dem som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Särlagstiftning för den sociala ekonomin Flera länder i , exempel , och , har en särlagstiftning för sociala företag, den ideella sektorn och kooperativa företag. Eftersom den sociala ekonomins organisationer och företag har samhällsnytta som huvudsaklig drivkraft och har speciella betingelser för att kunna verka, kan det finnas anledning att tydliggöra detta genom en särskild lagstiftning. Vi anser att det bör utredas om en särlagstiftning för sociala företag behövs även i . Lagen om ekonomiska föreningar Enligt slutbetänkande (SOU 2010:90) framstår såväl aktiebolagsformen som den ekonomiska föreningsformen för en del sociala företag som främmande som den ideella föreningsformen uppfattas som alltför oreglerad. Vi anser att lagen om ekonomiska föreningar bör ses över med syftet att undersöka eventuella fördelar med att dela upp den juridiska personen i två delar för att tydliggöra den icke vinstdrivande formen. Lagstiftaren har gjort detta för aktiebolag och behovet torde vara än större beträffande föreningsformen. Ekonomiska föreningar kan startas av rent ideella, sociala och icke vinstdrivande syften, där allt eventuellt överskott enligt stadgarna ska gå tillbaka till verksamheten eller liknande ändamål. finns vanliga traditionellt vinstdrivande företag även i form av ekonomiska föreningar. Dessa två olika typer av ekonomiska föreningar har olika karaktär och olika mål, men har ändå samma företagsform, vilket är opraktiskt och otydligt. Det vore lämpligt med olika villkor beträffande skattepliktighet, möjlighet till fondfinansiering med mera. Vi föreslår att lagen om ekonomiska föreningar ses över med syfte att undersöka eventuella fördelar med att dela upp den juridiska personen i två delar för att tydliggöra den icke vinstdrivande formen. Kapital och vinst är inte drivkraften inom den sociala ekonomin. Tvärtom är det vanligt att sektorns aktörer hävdar att behovet av kapital är överskattat för att åstadkomma bra verksamheter. Ändå går det inte att komma ifrån att det finns behov av kapital. Det gäller särskilt vid start av verksamheter och vid expanderingsbehov. Den sociala ekonomin är i behov av särskilda lösningar, dels på grund av att dess organisationer sällan har ekonomiska möjligheter att själva bekosta större satsningar, dels också på grund av okunskap i det omgivande samhället. Redan (SOU 2003:95) insåg behovet av finansiering och föreslog en lämplig ny instans för att få lån. En sådan instans skulle till exempel kunna vara regionala företrädare för Coompanion i de fall man avser att driva verksamheten med överskott. Instansen skulle då tydliggöras som den sociala ekonomins . Men de icke vinstdrivande verksamheterna, där motivet är en annan avkastning är den finansiella, passar inte hos . får inte låna ut till dessa enligt regelverket och känner heller inte igen dem i handläggningen. Vi vill här passa på att påpeka att dessa icke-vinstdrivande verksamheter naturligtvis alltid måste ha en stabil ekonomi. För att lösa detta problem har Coompanion, Hela ska leva (HSSL) och Ekobanken startat Mikrofonden för social ekonomi och lokal utveckling och registrerat den hos . Den är än så länge helt i sin linda. Avsikten med verksamheten är att få in två sorters kapital: Medlems- och förlagsinsatser och liknande som ska placeras som säkerhet för lån för verksamheter inom social ekonomi och lokal utveckling. Det handlar om byalag, små kooperativ, byskolor, sociala arbetskooperativ och så vidare. Högsta garanti som ställs ut är principiellt . Gåvor, bidrag och fonder som ska användas till riskkapitalinvesteringar i motsvarande verksamheter. Ofta saknas en mindre summa i form av bankmässig säkerhet eller investering för att en bra verksamhet ska komma igång. Vi ser gärna att denna verksamhet utvecklas och att den kan bidra till ett samarbete med stat kommun och företag, gärna kooperativa! Kommuner, landsting och regioner samarbetar ofta med näringslivet och ideell sektor rent praktiskt och bidragsmässigt kring t.ex. arbetslöshet, social och lokal utveckling. Många kommuner utgår ifrån att konkurrensreglerna och upphandlingsreglerna förhindrar dem att placera pengar i t.ex. ovan nämnda mikrofond. Det är därför viktigt att i detta sammanhang klargöra att det är tillåtet. I fungerar detta utmärkt och t.ex. den italienska banken har många samarbeten med kommuner och regioner kring projekt för att avhjälpa sociala problem och arbetslöshet. I näringsutskottets betänkande 2010/11:NU20 anges att regeringen beslutat att ge Tillväxtanalys i uppdrag att kartlägga arbetsintegrerande sociala företags användning av statliga finansieringsinstrument och de behov av statliga insatser inom finansieringsområdet som denna typ av företag anser sig ha. I regeringens regleringsbrev till Tillväxtanalys är detta uppdrag dock inte tydligt uttryckt. Vi föreslår därför att regeringen tydliggör Tillväxtanalys uppdrag att utreda frågan om inrättande av lämplig instans för kapital- och finansieringsbehov för aktörer inom den sociala ekonomin. Den svenska forskningen kring social ekonomi och socialt företagande är ett eftersatt område. Utvecklingspotentialen för kreativa och innovativa lösningar är beroende av forsknings- och utvärderingsresurser. Mot den bakgrunden anser vi att överenskommelsen med ideella organisationer och forskningssatsningen på den ideella sektorn noggrant måste följas. Vi menar att forskningen kring social ekonomi i allmänhet behöver stärkas och att ett speciellt forskningsprogram behöver utvecklas när det gäller arbetsintegrerande sociala företag tillsammans med , , m.fl. För många enskilda medborgare är kommunen den nivå som ansvarar för de flesta vanliga välfärdstjänster. I den mån debatt förekommer, handlar det ofta om så kallad privatisering är himmel eller helvete. Mer sällan diskuteras vad medborgarna själva kan åstadkomma med kommunen som bakomliggande välfärdsgarant. Det är tråkigt då det är en diskussion som bör föras av demokratiska skäl och med tanke på ålderspyramiden och dess konsekvenser. De överenskommelser regeringen har med kommuner och landsting om medborgardialog och användande av IT för ökad delaktighet från enskilda medborgare i beslut och utförande möter inte detta behov. Vi anser att ett utvecklingsarbete bör initieras tillsammans med SKL, Hela ska leva, Forum för frivilligt socialt arbete, Coompanion och några intresserade pilotkommuner om en förändring av kommunens tjänster i riktning mot större delaktighet från enskilda medborgare i både beslut och utförande. Av det som ovan anförs måste slutsatsen dras att det även gäller att satsa på utbildning. Frågan om den sociala ekonomins betydelse måste således förankras inom utbildningsväsendets olika delar för att skapa förankring, kunskap och långsiktig hållbarhet. Vi föreslår att den samlade kunskapen om den sociala ekonomins betydelse förankras inom utbildningsväsendets olika delar. Socialt företagande är ett alternativ för att bland annat integrera de mest utsatta grupperna både i samhälle och i arbetsliv. Företagen är också en viktig aktör för en fortsatt levande lands- och glesbygd där basserviceutbudet annars skulle försvinna. De skapar nya arbetstillfällen och ökar arbetskraftsutbudet. De sociala företagens affärsverksamhet är ett medel för att uppnå de sociala målen och att eventuella vinster återinvesteras i verksamheten. Samhällsvinsterna av det sociala företagandet är uppenbara och dokumenterade.