mot · GZ02So496 · 2011-10-01 00:00:00 — 5.1Ta bort kravet på sterilisering4 5.2Ta bort kravet på att sökanden ska vara ogift5 5.3Ta bort kravet på åldersgräns5 5.4Ta bort kravet på svenskt medborgarskap6 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av könstillhörighetslagen som innebär att kravet på att sökanden ska vara steriliserad tas bort. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av könstillhörighetslagen som innebär att det uttryckligen blir tillåtet för transsexuella att spara könsceller för eventuell framtida assisterad befruktning. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av könstillhörighetslagen som innebär att kravet på att sökanden inte får vara gift eller registrerad partner tas bort. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av könstillhörighetslagen som innebär att 18-årsgränsen för fastställande av könstillhörighet tas bort. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av könstillhörighetslagen som innebär att kravet på att sökanden måste vara svensk medborgare tas bort. För de allra flesta av oss är vår könsidentitet självklar och okomplicerad. Vi identifierar oss och uttrycker oss på sätt som är allmänt accepterade för det kön vi föddes med. Men det finns människor som inte alls har samma relation till sitt kön eller till sin kropp. Transpersoner är ett samlingsbegrepp för människor som av olika skäl inte självklart identifierar sig med sitt biologiska kön och alla de sociala beteenden som förväntas av kvinnor respektive män. Det kan handla om transsexuella som vill genomgå fullständiga medicinska könsbyten eller om transvestiter. Det föds dessutom ett antal barn , cirka ett på 1 5002 000 födslar, som har en oklar biologisk könsidentitet, s.k. intersexuella. Många transpersoner och intersexuella identifierar sig väldigt tydligt som män eller kvinnor men det finns de som inte gör det. En persons könsidentitet har inget med personens sexuella läggning att göra. En transperson kan alltså vara homosexuell, bisexuell eller heterosexuell. Vissa personer upplever att de har fötts i en kropp med fel kön. Transsexuella vill korrigera kroppen som inte stämmer överens med den upplevda könsidentiteteten genom hormonbehandling eller kirurgi. Transsexualism är en sjukdom, och behandling ges inom den allmänna sjukförsäkringens ramar. Den enda verksamma behandlingen anses vara en medicinsk och kirurgisk könskorrigering (könsbytesoperation), vilket i också erbjuds tillsammans med ett byte av juridiskt kön. ansökte 540 personer om könsbyte. Antalet sökanden har ökat stadigt då lagen infördes. För att få rätt till operation krävs att en ny juridisk könstillhörighet först fastslås. För att få denna nya könstillhörighet har rättsliga råd som praxis att kräva ett läkarutlåtande av en psykiater som utrett patienten , i allmänhet omkring . För de transsexuella patienter som behöver kirurgisk behandling krävs alltså först utredning inom psykiatrin. I hälso- och sjukvårdslagen fastslås att alla ska ha rätt till hälso- och sjukvård på lika villkor. Det innebär att behoven hos den enskilde patienten ska styra insatserna, och att hinder för detta endast är begränsningar i det medicinska kunnandet, dvs. att bot eller lindring saknas. Vi anser att detta även måste gälla vid könsbyte. Könstillhörighetslagen reglerar hur ett byte av juridisk könstillhörighet går till för transsexuella och intersexuella personer. Lagen har i princip varit oförändrad tillkomst 1972. En översyn av lagen, (SOU 2007:16), presenterades . presenterade även en rapport om transsexuella 2010. Av rapporten framgår att lagen är föråldrad och bör ändras. Alliansregeringen har dessvärre ännu inte lagt fram något förslag till lagändring. Ansvarig minister kan inte heller ange någon närmare tidsplan för arbetet (se svar på interpellation. 2010/11:395). Detta är både sorgligt och uppseendeväckande eftersom transfobin i samhället knappast avtagit, tvärtom. Det finns inte heller något som tyder på att situationen för de berörda personerna, alltså transsexuella, intersexuella och deras anhöriga, har blivit bättre . Dagens könstillhörighetslag är omodern. Kraven på att patienten för att få behandling ska vara steril, ogift, svensk medborgare och samt olika tidsgränser leder till ett ökat psykiskt lidande. måste den kvinna eller man som vill byta kön leva som det upplevda könet innan operation kan bli aktuellt. Människor som redan mår dåligt förväntas orka bryta mot omgivningens normer om vad som är manligt och kvinnligt. , i kön i mataffären, på bussen och på jobbet. Vi är övertygade om att transfobin, transsexuellas ohälsa och den bristfälliga lagstiftningen har ett samband. Transsexuella diskrimineras, hånas, ofredas och misshandlas. Detta kommer att fortsätta så länge inte samhället sänder tydliga signaler om att transsexuellas mänskliga rättigheter är värda att ta på allvar. Regeringen kan visa det genom att ta fram en värdig lagstiftning som reglerar könsbyte. 5.1Ta bort kravet på sterilisering Att människor tvångssteriliseras låter som en kvarleva . Men tvångssterilisering är ett högst verkligt ingrepp för de personer som genomgår könskorrigerande behandling i dagens . Kvinnor och män som byter kön förvägras möjligheten att bli förälder eftersom deras könsceller inte får sparas. Detta är både ovärdigt och omänskligt. krävs att den som ansöker om ändrad könstillhörighet ska vara steriliserad eller på annat sätt sakna fortplantningsförmåga. Det är dock möjligt för en person att spara könsceller innan hon eller han får sin könstillhörighet ändrad. Därför skulle det vara teoretiskt möjligt att personen och hennes eller hans partner använder sig av de sparade könscellerna vid en assisterad befruktning. hindrar dock Rättsliga rådets och förvaltningsdomstolarnas tolkning av steriliseringskravet denna möjlighet för en transsexuell person att bli förälder. För att uppfylla steriliseringkravet krävs alltså att den sökande inte har sparade könsceller som kan resultera i ett biologiskt barn (SOU 2007:16 s. 181). Vi anser att det är oacceptabelt att transsexuella och intersexuella berövas möjligheten att bli biologiska föräldrar på det sätt som sker . En förälders könstillhörighet och könsidentitet spelar inte någon roll för förmågan att ta hand om ett barn. (tidigare JämO, nu ersatt av DO) har uttalat att steriliseringskravet i könstillhörighetslagen är könsdiskriminerande. Regeringen har medgett att kravet kan uppfattas som könsdiskriminerande eftersom diskriminering av transsexuella är att anse som könsdiskriminering (prop. 2007/08:95). Steriliseringskravet har även kritiserats av kommissionär för mänskliga rättigheter. Vi delar dessa synpunkter och anser att kravet på sterilisering i den nuvarande lagen är diskriminerande mot transexuella. Vi anser även att förslag om att införa ett krav på att könskörtlarna ska vara avlägsnade innan könstillhörigheten ändras är lika diskriminerande eftersom det i praktiken innebär tvångskastrering. Eftersom ett avlägsnande av könskörtlarna är ett så omfattande ingrepp bör varje patient själv få avgöra om hon eller han vill genomgå behandlingen. har i sin rapport lagt fram ett annat förslag än , vilket är positivt. Där rekommenderas bl.a. att kravet på sterilisering avskaffas utan att något krav på kastrering införs. Regeringen bör därför lägga fram förslag till ändring av könstillhörighetslagen som innebär att kravet på att sökanden ska vara steriliserad tas bort. Regeringen bör även lägga fram förslag till ändring av könstillhörighetslagen som innebär att det uttryckligen blir tillåtet för transexuella att spara könsceller för eventuell framtida assisterad befruktning. 5.2Ta bort kravet på att sökanden ska vara ogift tvingas gifta personer som vill byta kön till skilsmässa. Ett könsbyte kan bara beviljas om personen inte lever i äktenskap eller i partnerskap. Detta är oacceptabelt. Vid tiden för lagens tillkomst var partnerskapslagen ännu inte ens påtänkt och inga andra länder hade infört möjlighet till juridiskt könsbyte för transsexuella och intersexuella. Attityderna mot den som avvek från könsnormerna var dessutom mycket hårdare jämfört med . föreslår att kravet på att sökanden ska vara ogift tas bort. Regeringen bör därför lägga fram förslag till ändring av könstillhörighetslagen som innebär att kravet på att sökanden inte får vara gift eller registrerad partner tas bort. 5.3Ta bort kravet på åldersgräns tvingas unga transsexuella genomgå puberteten i en kropp som känns fel och främmande. Enligt könstillhörighetslagen får fastställelse av könstillhörighet för en person som är transsexuell endast meddelas om sökanden har fyllt . Detta innebär att någon könskorrigerande operation inte kan utföras på en person som är . Innan sökanden fyllt får tillstånd bara lämnas om det finns synnerliga skäl. Enligt uppgift gör dock Rättsliga rådet regelmässigt undantag från 23-årsgränsen (SOU 2007:16 s. 161). Utredning och hormonbehandling enligt hälso- och sjukvårdslagen kan dock påbörjas innan personen fyllt . Möjligheterna till en lyckad övergång till det önskade könet ökar kraftigt om personen slipper genomgå puberteten i sitt biologiska kön (SOU 2007:16 s. 164). För en person som är mantillkvinna-transsexuell (MTF) kan det innebära att hon slipper röstterapi, operationer av struphuvudet och plågsam epilering (hårborttagning). För en kvinnatillman-transsexuell (FTM) kan det innebära att brösten inte utvecklas helt och att han därigenom eventuellt slipper genomgå mastektomi (borttagande av brösten). Trots att regeringens utredare är väl medveten om dessa fakta har utredaren ändå valt att föreslå att den nuvarande 18-årsgränsen ska kvarstå. föreslår dock i rapporten att det bör utredas hur personer ska få sin juridiska könstillhörighet ändrad och att insättandet av s.k. stopphormoner bör övervägas skyndsamt för att minska risken för psykisk ohälsa. Vi anser att åldersgränsen ska tas bort helt. görs alltid en omfattande utredning av varje patient och en bedömning i det enskilda fallet. Åldersgränsen fyller därför inget syfte. Regeringen bör därför lägga fram förslag till ändring av könstillhörighetslagen som innebär att 18-årsgränsen för fastställande av könstillhörighet tas bort. 5.4Ta bort kravet på svenskt medborgarskap krävs svenskt medborgarskap för att få tillstånd att ändra sin könstillhörighet. Motivet var oro över hur en person som fått sin könstillhörighet ändrad i skulle bemötas i sitt hemland om hon eller han återvände dit. fanns även oro för att skulle tvingas ta emot ett stort antal utländska medborgare som ville ändra sin könstillhörighet om inte kravet infördes. poängterar att den medicinska delen av byte av könstillhörighet är en sjukvårdsfråga och därför styrd av reglerna om utländska medborgares rätt till sjukvård i . Utredningen föreslår att tillstånd till ändrad könstillhörighet fortsättningsvis ska kunna meddelas även till den utländska medborgare som är bosatt i landet. Bosättningsbegreppet ska tolkas som i socialförsäkringslagen, dvs. att personen måste kunna antas vistas i landet framöver. Vidare föreslår utredningen att hon eller han måste ha bott i under i anslutning till att tillståndet utfärdas. håller med utredaren om att det är dags att ta bort kravet på svenskt medborgarskap för att få tillstånd att ändra sin könstillhörighet. Regeringen bör därför läggar fram förslag till ändring av könstillhörighetslagen som innebär att kravet på att sökanden måste vara svensk medborgare tas bort. Amineh Kakabaveh (V)