ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02So630 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att mun- och tandvård ska finnas med på biståndslistan över vad man kan få hjälp med via . I kontakt med görs en genomgång av vad man som omsorgstagare behöver hjälp med. Många äldre har svårt att själva klara sin munhygien och tandvård, men vid genomgången med saknas väldigt ofta just den biten av den personliga vården. Det gör att mun- och tandvård har blivit mycket eftersatt. har en högre grad äldre än tidigare kvar sina egna tänder. Dålig munhygien leder inte bara till problem med tänderna utan kan också vara en bidragande orsak till andra sjukdomar. Munnen är en del av kroppen och den behöver vara med i den biståndslista över hjälp som kan stå till tjänst med. Shadiye Heydari (S)
mot · GZ02So631 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alkoholinförsel. Världen blir allt mindre, människor reser mer och det går lätt att snabbt ta sig till andra länder. I kombination med att det av skatteskäl eller på grund av andra faktorer kan råda stora prisskillnader i olika länder är det naturligt att detta även i stor utsträckning påverkar vårt köpbeteende. När det gäller alkohol får de stora prisskillnaderna till följd av ländernas olika skattesatser tydliga konsekvenser för gränshandel och smuggling. I länder som och kostar till exempel öl och sprit ungefär hälften så mycket som på svenska Systembolaget. Givet dessa förutsättningar är det naturligt att många svenskar tar chansen att spara stora summor pengar genom att göra omfattande inköp av alkohol utomlands. En mycket allvarlig konsekvens av skillnaderna i beskattning är att samvetslösa personer och kriminella ligor kan tjäna stora pengar på att smuggla alkohol till framför allt unga personer som inte har åldern inne att kunna handla på Systembolaget. Då dessa ungdomar saknar lagliga alternativ ger det smugglarna ännu bättre möjligheter att tjäna mycket pengar. vid , Sorad, ansvarar för att på regeringens uppdrag kartlägga utvecklingen av alkoholkonsumtionen i . Det är bland annat deras forskning som utgör underlag för beslut som rör svensk alkoholpolitik. Av naturliga skäl är det svårt att bedöma gränshandelns exakta omfattning och det råder delade meningar om huruvida den ökar eller minskar. Medan Sorad hävdar att gränshandeln minskar menar och att den ökar. Tullen verkar hålla med de sistnämnda då man inte ser några tecken på en minskning av införseln från utlandet. En anledning till osäkerheten är de mätmetoder som Sorad använder och som går ut på att ringa till ett antal slumpvist utvalda svenskar för att höra om de köpt smuggelsprit. Människors benägenhet att svara sanningsenligt på en sådan fråga torde inte vara den bästa och dessutom når man inte de personer företrädesvis yngre som saknar ett fast telefonabbonemang. Endast hälften av de spritdrycker som konsumeras i säljs genom Systembolaget, det monopol som har till syfte att begränsa tillgängligheten och på så sätt få ner totalkonsumtionen. Den andra hälften av svenskarnas spritkonsumtion kommer till största delen utifrån. Det är därför av största vikt inför kommande alkoholpolitiska beslut att få en tydlig bild av hur stor införseln verkligen är och hur trenderna egentligen ser ut. tillsattes den så kallade , med uppdrag att följa utvecklingen av införsel och försäljning av alkohol i framför allt och att föreslå åtgärder för att minska de problem som detta för med sig. Vår bedömning är att det är dags att på nytt bedöma den oregistrerade alkoholens omfattning och ge förslag på åtgärder för att återta kontrollen över försäljningen. Sorad, branschen, gränshandeln själv, tullen och polisen torde med gemensamma ansträngningar ha utmärkta möjligheter att komma sanningen mycket nära. Finn (M)
mot · GZ02So632 · 2011-10-04 00:00:00 — Gemensamt nordiskt register över läkare som fråntagits sin läkarlegitimation tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en nordisk lista över läkare som fråntagits sin läkarlegitimation. Det är inte hållbart att läkare som får sin läkarlegitimation indragen i ett nordiskt land endast behöver flytta vidare till ett annat nordiskt land och där kunna fortsätta arbeta som läkare. Det finns tidigare fall där läkare efter mängder av klagomål och incidenter har fått sin läkarlegitimation indragen i , varefter läkaren istället har flyttat till och kunnat fortsätta arbeta som läkare här. Detta borde inte vara möjligt. Istället borde det införas en gemensam nordisk lista över läkare som fråntagits sin läkarlegitimation som omöjliggör att vederbörande kan flytta från ett nordiskt land till ett annat. Patientsäkerheten måste komma i första rummet.
mot · GZ02So633 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstifta om en minimibemanning av utbildad personal på demensboenden. anser att det på ett boende med åtta demenssjuka behövs minst tre vårdpersonal /och minst en . Demenssjuka är vårdkrävande och kan vara extra oroliga eftersom de inte känner igen sig eller befinner sig i livets slutskede. Det finns därför tillfällen och situationer när det kommer att behövas ännu mer personal, men under denna minimibemanning får man aldrig vara. Den kritik som riktas mot krav på minimibemanning menar på att det kan bli norm istället för miniminivå. Som situationen ser ut så skulle införandet av en minimibemanning innebära en ökning av personalen på de flesta boenden. har varit motståndare till att precisera antalet vårdpersonal utan talar istället om tillräcklig bemanning. Skräckexempel på tillräcklig bemanning har figurerat i tidningsavslöjanden om inlåsta dementa utan personal . För att de demenssjuka ska få en god omvårdnad krävs att minimibemanning införs och att krav införs på att personalen är utbildad i demenssjukdomar.
mot · GZ02So634 · 2011-10-03 00:00:00 — Nationella riktlinjer vid ofrivillig barnlöshet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa nationella riktlinjer för behandling av ofrivillig barnlöshet. Ofrivillig barnlöshet drabbar av alla par i . Ofrivillig barnlöshet betyder att ett par försökt bli gravida utan att lyckas. Den livskris som detta orsakar måste tas på stort allvar. finns det möjlighet att få hjälp genom att paret får tillgång till IVF-behandling, som oftast kallas provrörsbefruktning. Men vilken hjälp man får ser olika ut, beroende på var i man bor. I vissa landsting får barnlösa par tre IVF-behandlingar, medan man i andra landsting i samma situation bara får ett försök bekostat av . Detta är inte acceptabelt. Vi anser att det ska finnas nationella riktlinjer för behandling av ofrivillig barnlöshet för att garantera att alla exempelvis får samma antal IVF-försök oberoende var i man bor. Per Ramhorn (SD)
mot · GZ02So635 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja straffskalan både för dopningsbrott av normalgraden och för grovt dopningsbrott. Dopningsmissbruk leder ofta till ökad aggressivitet och fientlighet och kan leda till ökad våldsbenägenhet. Ett antal mycket grova våldsbrott har begåtts av personer som varit påverkade av dopningsmedel. Det finns goda skäl att se allvarligt på sådant missbruk, och en straffskärpning för dopningsbrott bör införas. Vi anser att straffskalan för dopningsbrott av normalgraden och grovt dopningsbrott bör fastställas så att den sammanfaller eller närmar sig straffskalan för motsvarande narkotikabrott. För doppningsbrott av normalgraden anser vi att fängelse i högst ska komma ifråga. Straffmaximum är fängelse i högst . Detta kan jämföras med straffskalan för narkotikabrott av normalgraden, som är fängelse i högst . Vid grovt dopningsbrott anser vi att straffskalan bör justeras till fängelse i lägst ett och högst . Det kan jämföras med den skalan som gäller , nämligen fängelse i lägst och högst . I detta sammanhang kan även nämnas att straffskalan för grovt narkotikabrott är fängelse i lägst två och högst . Per Ramhorn (SD)
mot · GZ02So636 · 2011-10-03 00:00:00 — Nationella riktlinjer för livsuppehållande behandling av extremt tidigt födda barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa nationella riktlinjer för livsuppehållande behandling av extremt tidigt födda barn. Barn som föds extremt tidigt i överlever allt oftare, vilket är glädjande. Men reglerna för när livsuppehållande behandling ska sättas in på extremt tidigt födda barn skiljer sig åt på de sju universitetssjukhusen i landet, visar en undersökning. På två av universitetssjukhusen försöker vårdpersonalen rädda alla barn som föds redan i den 22:a graviditetsveckan. På de övriga fem universitetssjukhusen sätts inte livsuppehållande behandling in rutinmässigt förrän eller 24. Denna skillnad är inte acceptabel. Vi anser att det ska införas nationella riktlinjer som garanterar likvärdig vård för extremt tidigt födda barn. Det är framför allt viktigt för de barn som föds att man ska ha samma förutsättning oavsett var man föds i . Det är också viktigt för föräldrarna att veta att oberoende var de befinner sig så ska de få samma hjälp. Per Ramhorn (SD)
mot · GZ02So637 · 2011-10-04 00:00:00 — Koordinatorer för föräldrar som har barn med funktionsnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till en koordinator för föräldrar som har barn med funktionsnedsättning. Att ständigt vara tvungen att berätta om sitt barns funktionsnedsättning för nya människor är ansträngande av flera anledningar: dels river det upp känslor som är svåra, dels känns det som ett intrång i både barnets och familjens integritet. Barnets situation ska redovisas och det sker om och om igen. Handläggaren och myndighetspersoner ska i minsta detalj veta allt om både föräldrar och barn för att kunna göra sin bedömning. En undersökning från barn och ungdomar visar att familjer som har barn med funktionsnedsättning i genomsnitt har kontakt med 17 olika handläggare eller kontaktpersoner och 10 olika stödformer och institutioner. Men detta är ett snittvärde, många av föräldrarna har långt fler kontakter. Föräldrar till barn med funktionsnedsättning menar att det är ett stort problem att hålla kontakten med så många handläggare och stödpersoner. Kontakterna med myndigheter och handläggare måste dessutom oftast ske under arbetstid, vilket innebär att föräldrarna får ta ledigt från sitt arbete. Många beskriver det som en oändlig uppgift som aldrig tar slut och stjäl tid från barnet som behöver särskild omsorg på grund av funktionsnedsättningen. Det behövs en person som kan fungera som spindeln i nätet och hjälpa föräldrarna med information och samordning av övriga kontakter. En koordinator skulle öka tryggheten och befria föräldrarna från en del av den omfattande administration av olika insatser som finns kring ett barn med funktionsnedsättning. Per Ramhorn (SD)
mot · GZ02So638 · 2011-10-03 00:00:00 — Jämlikt system för subventionering av barns glasögon tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av dagens system för subvention av barns glasögon. bestämmer landstingen själv om de ska subventionera barnglasögon, hur stora dessa bidrag i sådana fall ska vara och hur gamla barnen får vara för att ta del av subventionerna. Möjligheten att få glasögonbidrag varierar därför stort beroende på var i landet barnet bor. I ges exempelvis inga bidrag alls. I , , och är glasögonglas för barn till och med gratis. Bågarna får föräldrarna dock stå för själva. I övriga landsting varierar glasögonbidragen . I praktiken betyder detta att det som avgör om barn ska få subventionerade eller gratis glasögon beror på var de bor i landet, snarare än i hur stort behov de är av glasögon. Detta är inte acceptabelt. Vi anser att det nuvarande systemet för subvention av barns glasögon bör ses över för att åstadkomma ett mer jämlikt och rättvist system. Per Ramhorn (SD)
mot · GZ02So639 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett lagstadgat tillgänglighetskrav inom ambulanssjukvården. Statistik från det visar att tiden från larm till dess att ambulans kommer har ökat . Ambulanssjukvården har en livsviktig roll i omhändertagandet av akut sjuka och skadade patienter. När det gäller patienter som utsatts för allvarlig skada är tiden från skadetillfället till att patienten kommer under kvalificerad vård direkt relaterad till överlevnad. Det är inte acceptabelt att svårt sjuka och skadade patienter ska vänta på en ambulans och därmed riskerar livet. I finns ett lagstadgat krav på att tre fjärdedelar av alla svårt sjuka eller skadade patienter på landsbygd eller i storstad ska nås av ambulans . Liknande lagstadgade tillgänglighetskrav finns i . I och formulerades mål som säger att av de allvarligaste fallen ska nås av ambulans . har snarlika krav. I finns det inte några tydliga mål eller krav om hur hög tillgängligheten till ambulanser ska vara och det är inte acceptabelt Det är nu dags att även vi i tar ett helhetsgrepp på ambulanssjukvården och inför lagstadgat tillgänglighetskrav inom ambulanssjukvården. Per Ramhorn (SD)
mot · GZ02So640 · 2011-10-04 00:00:00 — Ökning av antalet vårdplatser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet att öka antalet vårdplatser. Överbeläggning och utlokalisering av patienter är i det närmaste ett normaltillstånd på många kliniker runt om i landet, särskilt på de stora sjukhusen. Enskilda avdelningar har ibland så trångt med platser att patienter vårdas i korridorer, matsalar eller på expeditioner alternativt skickas patienter till annan avdelning där medarbetare saknar rätt kompetens och utrustning. har det skett en alltför stor och riskfylld neddragning av antalet slutenvårdsplatser i . är antalet vårdplatser ungefär 25 000, varav den somatiska korttidsvården utgör knappt 20 000 eller 2,6 platser per 1 000 invånare. Detta placerar på jumboplats bland jämförbara länder. Platsbrist leder till sämre vård för patienten med ökad sjukhusrelaterad dödlighet, längre vårdtid och högre kostnad för vårdgivaren. Bristen på vårdplatser leder också till sämre funktion på akutmottagningen och att patienter får vänta många timmar innan en vårdplats finns tillgänglig. Antalet vårdplatser måste öka för att svara mot det verkliga behovet. Per Ramhorn (SD)
mot · GZ02So641 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstifta mot läkemedelsvanvård genom att införa en anmälningsskyldighet vid allvarliga läkemedelsrelaterade problem som uppkommit till följd av felaktig läkemedelsförskrivning. Felaktig läkemedelsanvändning är ett stort samhällsekonomiskt, medicinskt och folkhälsopolitiskt problem. Människor mår dåligt då felaktig läkemedelsanvändning kan leda till problem, allvarliga biverkningar, sjukdom och ibland även att patienten dör. Problemet har varit känt men ingenting har hänt. Samhällskostnaden för den felaktiga läkemedelsanvändningen ligger på enligt de uppskattningar som gjorts. Det finns stora problem med överbeläggningar vid våra akutsjukhus med långa köer som följd. Uppskattningsvis så är närmare var fjärde patient vid sjukhusens akutmottagningar där med anledning av läkemedelsrelaterade problem. Särskilt utsatta är äldre människor som redan är drabbade av problem och sjuklighet samt har nedsatt försvar mot sjukdomar. Frågan är egentligen hur många äldre som drabbats och hur vi ska göra för att förhindra framtida fall av vanvård beroende på felaktig läkemedelsförskrivning. Stimulansbidrag till kommuner och landsting för läkemedelsgenomgångar har avsatts av regeringen, vilket är bra men inte tillräckligt. Läkemedelsrelaterade sjukdomar och ohälsa kan få allvarliga konsekvenser. Jag vill därför att tar initiativ och lagstiftar mot läkemedelsvanvård, vilket innebär en anmälningsskyldighet vid allvarliga läkemedelsrelaterade problem som uppkommit av felaktig läkemedelsförskrivning.
mot · GZ02So645 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förstärkningar av kompetensen hos personal anställd i all verksamhet under LSS. finns det inga direkta krav på utbildning eller kompetens för de flesta som jobbar inom LSS. Enda direkta kraven som ställs är för de personer som är föreståndare för verksamheter. I övrigt är det fritt fram att anställa i princip vem som helst. Kravet i LSS om att det i övrigt ska finnas personal för en ändamålsenlig verksamhet kan även det ifrågasättas mot bakgrund av att många kommuner inte prioriterar detta område och att det saknas resurser. Vid en genomförd undersökning av Vision framgick att av socialcheferna inte anser sig ha marginaler för att bedriva LSS i enlighet med lagens krav. Det finns även anledning att ifrågasätta huruvida kontrollen av efterlevnaden verkligen fungerar när undersökningen uppvisar sådana brister. Vi upplever det som om funktionshindrade har hamnat mellan stolarna när vare sig regeringen, eller Kommuner och Landsting tar på sig ansvaret för missförhållandena. Alla som är i behov av LSS måste känna tillit till personalens kompetens och att personalen även vidareutbildas och håller sina kunskaper uppdaterade. Personalen som arbetar i direktkontakt med klienter måste känna sig bekväma i sin yrkesroll och känna att de har den kompetens och de kunskaper som krävs för att göra ett bra arbete. I annat fall riskerar vi fortlöpande larmrapporter om missförhållanden på serviceboenden och nya skandaler. Klienter inom ramen för LSS tillhör de mest utsatta grupperna i och måste få känna trygghet. Det är något som även är av största vikt för att anhöriga ska känna sig trygga och känna förtroende för verksamheten. Vi anser för det första att det måste tas fram tydliga riktlinjer för kraven på kompetens hos all den personal som arbetar inom LSS. För det andra måste staten se till att uppföljning och kontroll verkligen fungerar så kommunerna inte kan smita från sitt ansvar gentemot sina medborgare. För det tredje måste det finnas en tydligare vilja att förändra, och samarbetet mellan , SKL och de enskilda kommunerna måste förstärkas. Per Ramhorn (SD)
mot · GZ02So649 · 2011-10-05 00:00:00 — Uppföljning av omregleringen av apoteksmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att följa upp omregleringen av apoteksmarknaden så att servicen till konsumenterna säkerställs. har apoteksmarknaden omreglerats, vilket innebär att inte längre har monopol på att bedriva detaljhandel med läkemedel. Syftet med omregleringen var enligt regeringen att öka tillgängligheten till läkemedel genom fler apotek med längre öppettider och bättre service samt att få låga läkemedelskostnader till nytta för konsumenten och det offentliga. Vidare har det blivit möjligt att sälja vissa receptfria läkemedel i vanliga butiker. Enligt hade ca 300 nya apotek etablerats eller beviljats tillstånd efter omregleringen, från 918 stycken till 1 220 stycken , och finns över 6 000 anmälda försäljningsställen för receptfria läkemedel enligt deras officiella lista. Men en omfattande undersökning som gjort på uppdrag av regeringen, och som offentliggjordes , pekar istället på allvarliga brister och att konsumenternas förtroende för apoteksbranschen sjunkit rejält. Undersökningen visar bland annat: Det sammantagna betyget på apoteksmarknaden har försämrats. av konsumenterna ger apoteken ett positivt betyg, vilket kan jämföras före omregleringen. av konsumenterna uppger att de får vänta för att få läkemedel de har fått på recept. Motsvarande siffra var . Konsumenternas syn på informationen apoteken ger inför köp av läkemedel har försämrats. Konsumenternas uppfattning om apotekspersonalens kunnande har försämrats. Konsumenternas syn på apotekslokalerna har överlag också försämrats. , generaldirektör för och konsumentombudsman, säger till SVT att kundernas förtroende för apoteksmarknaden har sjunkit allvarligt efter omregleringen. Trots att det har öppnats nya apotek och att de ofta har längre öppettider visar rapporter alltså att missnöjet ökar. Fler konsumenter uppger att de får vänta på sina receptbelagda mediciner när apoteken inte har dem på lager och det är fler som tycker att personalen på apoteken inte kan ge råd om de receptbelagda medicinerna. Problemet är också att konsumenterna inte alltid kan få besked om ett närliggande apotek har medicinen hemma då det är olika ägare till apoteken. En undersökning från Konsument visar också att det inte blivit lägre priser på de receptfria läkemedlen. De flesta har samma pris hos samtliga apotekskedjor. Granskningen visar att prisminskningen i de flesta fall inte existerar alls, åtminstone inte om man handlar på ett apotek. I många fall är prisskillnaden mot före avregleringen försumbar. Det måste till förbättringar för konsumenterna. Bristerna efter omregleringen är så pass allvarliga och omfattande att de måste följas upp och åtgärdas så att servicen till konsumenterna kan säkerställas. Per Ramhorn (SD)
mot · GZ02So650 · 2011-10-03 00:00:00 — Åtgärder mot den illegala spritinförseln tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krafttag mot den illegala spritinförseln. Det har gått förutspådde att alkoholkonsumtionen kraftigt skulle komma att öka genom den illegala hanteringen över landets gränser. kan vi notera att de framtidsscenarier som pekade ut som sannolika tyvärr har infriats. Alkoholkonsumtionen har ökat totalt sett och det finns också tecken på att den har ökat bland unga människor, i synnerhet i . Den starkaste förklaringen till detta är inflödet av illegal alkohol i hela landet genom . Den illegala sprithandeln är så utbredd att man borde tala klarspråk och kalla den för en regelrätt svart spritmarknad. har blivit smugglarnas paradis för införsel av sprit. Nästan rapporterar medier om myndigheternas beslag av insmugglad alkohol, oavsett om det är internethandeln eller den organiserade brottslighetens försäljning av svartsprit till privatpersoner och krogar. Enligt Polisen och är det en mycket lönsam verksamhet som pågår i landet och den starkaste drivkraften bakom är de stora prisskillnaderna som finns gentemot våra grannländer. Exempelvis har omhändertaganden av internetbeställda och obeskattade alkoholvaror ökat femfaldigt jämfört , och smugglingsbeslag ligger kvar på samma höga nivå som 2010, dvs. en ökning i omfattning med jämfört med . Tullen och Polisen i möter en allt mer organiserad verksamhet av införseln av sprit. Här behövs det mer resurser till för att vi ska kunna hindra smugglarna att föra in sprit framförallt över våra sydliga gränser. I realiteten har vi en formell alkoholpolitik som endast hänvisar till den registrerade försäljningen och konsumtionen av alkohol. Parallellt med denna existerar en svart sidomarknad av en oregistrerad försäljning som inte tar hänsyn vare sig till prissättning eller tillgänglighet. Detta faktum bidrar till att hota tilliten till den formella alkoholpolitiken i grunden. sydliga gränser till våra grannländer står öppna för kriminella element. Vi har i själva verket svängdörrar istället för gräns i . Utan riktade resurser till tull och polis i kommer vi inte att kunna hindra den illegala verksamheten. Regeringen bör ta denna fråga på största allvar med utgångspunkt i de resonemang som förde och koncentrera blicken mot konsekvenserna av den svarta alkoholmarknaden för den svenska alkoholpolitiken. Den illegala gränshandeln måste stoppas. Det är helt oacceptabelt hur den organiserade brottsligheten använder som plattform till att föra spriten vidare ut i hela landet. och polis måste ges nya verktyg som leder till att hindra den illegala införseln redan vid gränser. Det är nu dags att på allvar konfrontera denna svarta sidomarknad. Ett första steg att ta är att fortsätta det arbete som lade grunden till och fokusera blickfånget på alkoholsmugglingens konsekvenser.