mot · GZ02A335 · 2011-09-28 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Anslags-förändring (tkr) Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Från höjd ersättningsgrad till samt höjt tak till . Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Reducerad coachverksamhet 700 000 Överförda medel från coachverksamhet till bättre förmedlingsverksamhet +700 000 Bristyrkesutbildningar, utbildningsvikariat inom vården samt fler OSA-anställningar + 2 000 000 Ökade resurser för förstärkt arbetsmiljöarbete tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behöver en kompetensförsäkring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omprioritera resurser från coachverksamheten för att förstärka Arbetsförmedlingens förmedlingsverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samlade resurser för personer med svag ställning på arbetsmarknaden Kraftsam. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för att förbättra matchningen på arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka antalet platser inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen med inriktning mot bristyrken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta generationsväxlingen genom att införa utbildningsvikariat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att investera i fler OSA-anställningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en kompetenskommission. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att investera i plusjobb. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa tidiga och snabba insatser för unga arbetslösa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa traineeplatser för unga i privat och offentlig verksamhet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheter för arbetslösa att studera inom reguljär utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en arbetslöshetsförsäkring som en fungerande omställningsförsäkring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en begränsningsregel för rullande visstidsanställningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en modell för ett solidariskt entreprenörsansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka det fackliga inflytandet vid anlitande av bemanningsföretag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder mot exploatering av migrerad arbetskraft.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att följa upp ansökningar om arbetstillstånd och säkerställa att rätt avtal gäller.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa kännbara sanktionsmöjligheter mot de arbetsgivare som missbrukar systemet med beviljade arbetstillstånd.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka resurserna till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten i samverkan med arbetsmarknadens parter och bör ta fram en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över regelverket för att finna effektivare påföljder vid överträdelser av arbetsmiljö- och arbetstidslagarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rusta upp RSO-verksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge RSO ett vidgat uppdrag som innebär en rätt att besöka och bygga ett strukturerat arbetsmiljöarbete på arbetsplatser där det finns kollektivavtal men där det saknas fackliga medlemmar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en ny regel i AML om att all upphandling som rör arbetsmiljöfrågor ska ske i samverkan med skyddsombud eller skyddskommitté. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att initiera ett projekt för att ta fram metoder för att stärka kvinnors arbetsmiljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en företagshälsovård med kvalitet. 1 Yrkande 12 hänvisat till FiU. 2 Yrkandena hänvisade till SfU. Arbete är grunden till vårt välstånd Även om arbetslösheten har fallit tillbaka ligger den alltjämt kvar på en historiskt sett hög nivå. Från att ha toppat på uppgick den säsongsrensade arbetslösheten till . Det innebär att arbetslösheten är på en högre nivå än (7,0) procent då situationen på arbetsmarknaden av den dåvarande borgerliga oppositionen beskrivs i termer av massarbetslöshet. Arbete är grunden för vårt välstånd. En nyckel för att hålla ihop och utveckla är att fler har jobb att gå till och därmed en egen försörjning. Arbete ökar människors frihet genom egen inkomst, gemenskap och utveckling. En stark och hållbar konkurrenskraftig ekonomi kräver en bred politik för fler jobb och full sysselsättning. Full sysselsättning är det övergripande målet för den socialdemokratiska ekonomiska politiken. Vår samhällsmodell bygger på att alla som kan ska arbeta. Om ska stå sig väl internationellt krävs investeringar för fler arbetade timmar. Men då måste arbetslivet bli tillgängligt för alla. Människors kompetens, kunskaper och erfarenheter måste tas tillvara. , liksom stora delar av västvärlden, står inför en demografisk utmaning. kommer antalet personer i att öka med . förväntas befolkningen i arbetsför ålder stagnera. sker betydande pensionsavgångar från arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen har i en analys studerat hur avgångarna påverkar olika branscher och regioner. växer arbetskraften av demografiska skäl endast i storstadslänen medan den minskar i stora delar av övriga landet. Arbetsförmedlingen har redovisat hur detta påverkar olika branscher och regioner samt vilka insatser som kan bidra till en ökad tillgång på arbetskraft framöver. Vissa branscher och regioner kommer sannolikt att drabbas av betydande rekryteringsproblem, främst . Sammantaget beräknas omkring 1,6 miljoner personer lämna arbetslivet av åldersskäl , vilket är 250 000 fler åldersavgångar än under de gångna 15 åren. Mer arbete och fler arbetade timmar måste vara huvudspåret för välfärdens finansiering framöver. Diskussionen om välfärdens framtida finansiering måste ta sin utgångspunkt i hur vi skapar en stark arbetslinje som kan fungera för en bred majoritet. Det är av avgörande betydelse att svensk arbetsmarknad och svenskt näringsliv besitter förmåga till innovation och omställning. Det handlar delvis om nyföretagande men minst lika viktigt är redan befintliga företags möjligheter att ställa om och utvecklas. Det handlar om investeringar i utbildning och kompetens, om investeringar i ett hållbart arbetsliv som gör att fler kan jobba mer och längre. är ett litet och exportberoende land. Svenska medborgare har rimliga och berättigade krav på hög levnadsstandard, en välfungerande välfärd och social trygghet, och att det ska vara möjligt att göra klassresor och skapa ett bättre liv för sig själv och sin familj. De partier som strävar mot ökade klyftor och ser lägre löner och fler lågproduktiva jobb som ett mål, tar inte hänsyn till de strukturella förutsättningar som svenskt näringsliv och arbetsmarknaden har, eller till de ambitioner som har för sina invånare. Vi vill i stället att ska bli en kunskapsbaserad ekonomi som konkurrerar med en välutbildad arbetskraft, ett gott innovationsklimat, öppenhet inför nya idéer, nytänkande och förmåga att ställa om produktionen. Aktiv arbetsmarknadspolitik för jobb och egen försörjning ska konkurrera med kunskap inte med sänkta löner Vi står inför ett arbetsliv där kunskapskraven kommer att fortsätta att öka i många yrken. Individers rörlighet och arbetsmarknadsvärde kommer att avgöras av deras utbildning och kompetens, och framtid som konkurrenskraftig kunskapsnation avgörs av de investeringar vi gör . Strukturomvandlingen på arbetsmarknaden kommer att fortsätta. Fler kommer att behöva gå från ett jobb till ett annat. Omställning måste bli lättare för människor inte svårare. Vid sådana processer är det viktigt att tidiga insatser görs, så att de som riskerar uppsägning kan gå vidare till nya jobb eller till utbildning innan arbetslösheten är ett faktum. Utbildning är den enskilt viktigaste insatsen för att stärka konkurrenskraft, skapa nya jobb och bekämpa arbetslösheten. Nya kunskaper ger nya möjligheter på arbetsmarknaden som företag och offentlig verksamhet får möjlighet att rekrytera personal med rätt kompetens . I en hårdnande global konkurrens måste konkurrera med kompetens. Yrkeskunskaper, kompetens och erfarenheter är nycklar till kvalitet och effektivitet i arbetet. Möjligheten att ställa om och lära nytt snabbare än konkurrenterna är viktiga konkurrensfördelar i alla företag. I de yrken som ansvarar för andra människors vård, trygghet, välbefinnande och utbildning är kunskaperna helt avgörande för kvaliteten. Möjligheten till kompetensutveckling är betydelsefull för att människor ska kunna arbeta och bidra under ett helt yrkesliv. För ett hållbart arbetsliv och bättre kvalitet krävs att de anställdas kompetens synliggörs, används och utvecklas. Vi står inför ett arbetsliv där kunskapskraven fortsätter att öka i många yrken. Individers rörlighet och arbetsmarknadsvärde kommer att avgöras av deras utbildning och kompetens, och framtid som konkurrenskraftig kunskapsnation avgörs av de investeringar vi gör . Vår jobbpolitik har tre prioriteringar: utbildning, utbildning, utbildning Allt fler barn och ungdomar får inte de kunskaper som de behöver. Även den generella kunskapsnivån sjunker. Höjd undervisningskvalitet och insatser för att alla barn och ungdomar ska nå höga kunskapsmål är helt centralt både för konkurrenskraft och för ett rättvist samhälle. Skolan måste ha ett tydligt uppdrag som ger alla barn och ungdomar det stöd som krävs för att lyckas, det kräver en ny politik som på allvar åtgärdar de stora kunskapsbristerna. Att ge alla ungdomar en fullvärdig gymnasiekompetens är helt avgörande. Genom vuxenutbildning, yrkesutbildning och kompetensutveckling i arbetslivet ges möjligheter för människor att komma vidare i sitt yrkesliv och stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Rörlighet förutsätter investeringar i utbildning för tillväxt. Det ska vara möjligt att genom ett livslångt lärande ställa om till ny kompetens eller bygga ut tidigare kunskaper genom hela yrkeslivet. En relevant utbildning är en individs bästa försäkring mot långvarig arbetslöshet. Välutbildade människor är också en förutsättning för att arbetsgivarna snabbt ska kunna anställa medarbetare med adekvat kompetens. är för litet för att inte samarbeta mellan samhälle och näringsliv när det gäller forskning och utveckling. Vi vill utveckla en strategisk samverkan mellan staten, akademin, näringslivet och de fackliga organisationerna som bör innehålla gemensamma och långsiktiga spelregler, strategiska investeringar i forskning och utveckling liksom gemensamma åtaganden inom strategiskt viktiga områden som är av avgörande betydelse för ekonomisk tillväxt och sysselsättning framöver. I såväl industri- som tjänstesektorn finns goda förutsättningar för många framtida kvalificerade jobb, om satsar på utbildning, forskning och infrastruktur. Nära samverkan är kärnan i modern tillväxtpolitik. En nära samverkan mellan staten och arbetsmarknadens parter bidrar till industriell och ekonomisk utveckling. Det är en väg som ger hög sysselsättning och stark tillväxt. Kompetens är en av de viktigaste faktorerna bakom ekonomisk tillväxt. En välutbildad arbetskraft betyder att fler kan ta ett vidare ansvar, att det blir möjligt att höja förädlingsvärdet på produktionen. I en allt skarpare global konkurrens är den viktigaste konkurrensfördelen att lära nytt och kunna ställa om snabbare än konkurrenterna. Möjligheten till kompetensutveckling är betydelsefull för att människor ska kunna arbeta och bidra under ett helt yrkesliv. För ett hållbart arbetsliv och bättre kvalitet krävs att de anställdas kompetens synliggörs, används och utvecklas. Utbildningsnivån påverkar även BNP. En undersökning av 83 rika och fattiga länder visar att extra utbildning ger en BNP-nivå som är högre per capita. Om man begränsar undersökningen till 23 blir utfallet svagare men fortfarande signifikant, längre utbildning ger då högre BNP-nivå. I har andelen med gymnasiekompetens liksom andelen av arbetskraften som har högskoleutbildning stadigt ökat. Trots detta är det ca 840 000 personer som har högst grundskoleutbildning, varav mer än hälften är mellan och alltså har kvar i yrkeslivet. Under den allvarliga ekonomiska krisen och lågkonjunkturen genomförde den dåvarande socialdemokratiska regeringen som innebar en massiv satsning på framförallt gymnasial utbildning för vuxna i olika former. I en forskarrapport som IFAU () publicerade 2008 redovisades modellsimuleringar för sannolikheten att vara sysselsatt för dem som deltog i jämfört med dem som inte gjorde det. Sannolikheten att vara sysselsatt ökade med för dem som deltog i . Enligt IFAU framstår skillnaden som ett robust resultat, trots att det är fråga om modellsimuleringar. Svenska studier har konstaterat att lärandet i arbetslivet har stor betydelse för företagens konkurrenskraft vad avser arbetsproduktivitet och lönsamhet. Utbildningsnivån har även stor betydelse för risken att drabbas av arbetslöshet. De jobb som finns på arbetsmarknaden har blivit mer kvalificerade, det efterfrågas högre formell utbildning därför att jobben innebär mer kvalificerade arbetsuppgifter, helt enkelt. Det har varit en förutsättning för den produktivitetshöjning som skedde . steg produktiviteten i hela ekonomin med . Knappt hälften av de anställda i deltar i någon form av kompetensutveckling . De allra flesta deltar i någon form av personalutbildning . Längre utbildningar är mycket ovanliga. av utbildningarna genomförs på arbetstid. De yngsta och de äldsta på arbetsmarknaden (under och ) får minst utbildning. I genomsnitt används av arbetstiden till personalutbildning. Deltagande i personalutbildning ökar med utbildningsnivå. Bland Sacos medlemmar är det högst andel som får ta del av personalutbildning, bland TCO:s medlemmar är det som får någon form av personalutbildning . LO:s medlemmar är de som får minst personalutbildning. vill vi genomföra en långsiktig och strategiskt viktig reform för att ge alla på arbetsmarknaden möjlighet till kompetensutveckling. Vi vill införa en kompetensförsäkring som omfattar alla på den svenska arbetsmarknaden och som bygger på arbetslinjen. Kompetensförsäkringen ska göra det möjligt för människor att utveckla sitt kunnande antingen för att långsiktigt klara att behålla sitt jobb och yrke, eller för att byta arbetsuppgifter, bransch eller yrke. Kompetensförsäkringen ska inte användas för att ersätta befintlig finansiering av utbildningsinsatser utan ge helt nya och utökade möjligheter till kompetensutveckling. I utformandet av en sådan försäkring är det viktigt att involvera arbetsmarknadens parter och ta tillvara deras kunnande och engagemang på området. När vi talar om kompetensutveckling i arbetslivet menar vi att det är relevant att dela upp detta i tre olika typer av utbildning: 1) Kunskaper som är nödvändiga för att på ett bra och säkert sätt utföra arbetsuppgifterna och kunna delta i utvecklingen på arbetsplatsen. Det kan vara t ex utbildning för att hantera en ny maskin, nödvändig ny kunskap inom yrkesområdet, nya arbetsmetoder eller ny organisation, nya skyddsföreskrifter. Denna typ av kompetensutveckling är självklart arbetsgivarens ansvar. Den betalas fullt ut av arbetsgivaren och genomförs på arbetstid. Detta är den vanligast förekommande formen av kompetensutveckling som också ofta kallas personalutbildning. 2) Kunskaper som är nödvändiga för att individen ska ta på sig helt nya arbetsuppgifter och kanske ta på sig ett större ansvar är tidigare eller utföra arbetsuppgifterna på ett kvalitativt bättre sätt . Det kan vara utbildning av vårdbiträden till undersköterskor, ledarskapsutbildningar, specialistutbildningar för olika yrkesgrupper, möjlighet att bredda, eller spetsa, sin kompetens. Denna typ av kompetensutveckling ger arbetsgivaren möjlighet till ökad flexibilitet och möjlighet att förändra sin produktion och organisation. Men den ger även individen en ny och starkare ställning på arbetsmarknaden. Den är ofta ett delat ansvar mellan den anställde och arbetsgivaren, vanligtvis har även parterna en viktig roll för att möjliggöra denna typ av kompetensutveckling. 3) Kunskaper som är önskvärda för att stärka individens ställning, och därmed valmöjligheter och karriärmöjligheter, på arbetsmarknaden. Det kan handla om att skaffa sig gymnasiekompetens, högskolebehörighet, en helt ny yrkesutbildning eller utbildning för att byta arbetsgivare eller bransch. Denna typ av kompetensutveckling förekommer mycket sparsamt förutom i ungdomsåren. Arbetsgivarna är i allmänhet inte intresserade av att bidra till att den anställde ges förutsättningar att lämna sitt arbete (med undantag för vissa satsningar på omställning vid uppsägningar). Individen har å andra sidan ett starkt incitament för denna typ av kompetensutveckling men hämmas av att det är mycket svårt att finansiera när man har de fasta kostnader som i yrkeslivet lagt grunden för och dessutom ofta försörjningsansvar. I ett samhällsperspektiv finns det skäl att uppmuntra och underlätta framförallt kompetensutveckling av typ två och tre för att skapa en dynamisk och flexibel arbetsmarknad med hög grad av förmåga till förnyelse och hållbarhet. Höga ambitioner för välfärden kräver fler i jobb Vi socialdemokrater accepterar inte arbetslöshet. Höga ambitioner i välfärden kräver fler människor i arbete. Alla som kan har skyldighet att arbeta. Den som är arbetslös har rätt till stöd och verktyg av hög kvalitet som leder till jobb och egen försörjning. Samhället har i sin tur rätt att ställa krav på att den enskilde är aktiv och gör allt vad den förmår för att få ett jobb. Arbetsmarknadspolitikens uppgift är att se till att arbetsgivare får den arbetskraft som de behöver genom att rusta arbetslösa så att de kan ta de lediga jobben. Regeringens eget utvärdering (IFAU) visar att Arbetsförmedlingens roll för stöd och rådgivning i kombination med kontroll i form av regelbundna besök är ett effektivt sätt för att arbetslösa ska finna jobb. Vi väljer att omprioritera resurser från regeringens coachverksamhet till Arbetsförmedlingen. Regeringens coachningsverksamhet har varit av skiftande kvalitet. Därutöver anser vi att volymen varit alltför stor som Arbetsförmedlingen inte haft tillräckliga resurser för att jobba med arbetssökande på ett kvalitativt och effektivt sätt. Totalt för vi för att förstärka Arbetsförmedlingens förmedlingsverksamhet. Den som är arbetslös och som behöver hjälp för att finna ett nytt jobb ska få stöd från Arbetsförmedlingen från den första arbetslösa dagen. Arbetsförmedlingen ska erbjuda långtidsarbetslösa regelbundna möten med handläggare. Den som har fel eller gammal kompetens i förhållande till vad som krävas på arbetsmarknaden ska senast rekommenderas eller erbjudas relevant utbildning som leder till jobb. Kvaliteten i de arbetsmarknadspolitiska programmen ska alltid värnas. Åtgärder ska leda till jobb och egen försörjning. Insatser som inte leder till jobb ska omprövas. Långtidsarbetslösheten biter sig fast Långtidsarbetslösheten fortsätter att ligga kvar på en alarmerande hög nivå. Av dem som var arbetslösa hade eller 116 000 personer varit utan arbete . Bland dem med långa arbetslöshetstider finns en klar överrepresentation av utrikes födda, lågutbildade och äldre personer. Redan innan krisen var arbetsmarknadssituationen för dessa grupper svår och de senaste årens utveckling verkar ha förvärrat läget ytterligare. Ökningen av antalet långtidsarbetslösa visar att matchningen mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft inte fungerar. Sedan regeringsskiftet har det skett en omfattande nedmontering av det som tidigare utgjorde kärnan i den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Omkring två tredjedelar av platserna inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen har försvunnit. Istället för att investera i utbildning och aktiva insatser som leder till jobb har regeringen infört jobb- och utvecklingsgarantin (JUG). Benämningen är direkt missvisande. En bred majoritet av dem som placeras i JUG1 får varken jobb eller utveckling i form av aktiva insatser. finns närmare 100 000 personer i åtgärden. förs alla över till garantins sista del fas 3. Över 27 000 personer finns nu i fas 3, och antalet beräknas stiga trots efterfrågan på arbetskraft i många branscher. () har utvärderat regeringens garantier. Aktivitetsnivån är mycket låg. Jobbgarantin för unga saknar helt långsiktig effekt. Fyra av tio deltagare i JUG har överhuvudtaget inte fått någon handledning eller coachning. Institutet konstaterar vidare att en bred majoritet av deltagarna använde högst för att söka jobb eller att delta i aktiviteter, de flesta betydligt mindre. Syftet med fas 3 är enligt regeringen att långtidsarbetslösa ska erbjudas sysselsättning hos en anordnare med arbetsuppgifter som annars inte skulle utföras och som kan ses som kvalitetshöjande. Den anvisade ska få möjligheter att skaffa sig erfarenheter, meriter och färska referenser som kan leda till jobb. Kritiken mot fas 3 har varit massiv . Det har varit berättigad kritik mot att rena skojarföretag har kunnat ta emot fas 3-deltagare, lämna dem i passivitet och få per person. har Arbetsförmedlingens egen internrevision visat att så mycket som nästan hälften av deltagarna i fas 3 troligen utför ordinarie arbetsuppgifter, trots att de inte får ett öre för sitt arbete. När man är i fas 3 är man hänvisad till att leva på en mycket låg ersättning, och många tvingas till socialkontoren för att söka försörjningsstöd för att klara sig eller tvingas leva på familj och vänner. Fas 3 har haft karaktären av ändstation på arbetsmarknaden. Det har inte varit tillåtet att studera eller få stöd att starta eget, och väldigt få går vidare till arbete eller studier. Fas 3 har vuxit lavinartat trots stark uppgång på arbetsmarknaden och omfattar 27 000 människor och växer ständigt. Kostnaderna för fas 3 är bara i ersättning till anordnarna. har regeringen således slentrianmässigt låtit placera långtidsarbetslösa i en åtgärd utan att kontrollera seriositet och kvalitet. Detta är oacceptabelt. beslutade på vårt initiativ att inga nya anvisningar får göras till fas 3 förrän bristerna är åtgärdade och att regeringen skyndsamt skulle återkomma till och redovisa vilka insatser som vidtagits. Detta tillkännagivande har uppenbarligen haft effekt. tvingas nu regeringen lyssna till kritiken, och det är ett steg i rätt riktning att regeringen nu föreslår justeringar av jobb- och utvecklingsgarantin och fas 3 i budgetpropositionen. Regeringen medger också att jobb- och utvecklingsgarantin inte fungerar tillfredsställande och att aktivitetsnivån är låg. Vi välkomnar att resurser tillförs för att öka handläggartätheten. Det är nödvändigt att öka aktivitetsnivån och höja kvaliteten i verksamheten. Men vår huvudkritik kvarstår. Att tvinga arbetslösa att leva på successivt sänkt ersättning för att hänvisas till gratisarbete leder inte till arbete utan till fattigdom. Vi vill ha en annan modell där människor snabbt kommer i jobb med egen försörjning.