ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Ju341 · 2011-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lösa problemen med tillämpningen av bestämmelsen om grov kvinnofridskränkning i syfte att stärka rättssäkerheten för kvinnor som misshandlats av närstående män. 2Mäns våld mot kvinnor är vanligt Mäns våld mot kvinnor är ett allvarligt samhällsproblem. anmäldes över 30 000 fall av misshandel och över 4 000 våldtäkter mot kvinnor (, Brå). En stor andel av misshandelsbrotten mot kvinnor begås av närstående män. Antalet anmälningar av misshandelsbrott mot kvinnor ökade 19992009. Anmälningarna fortsätter att öka . Detta beror på att kvinnors benägenhet att anmäla har ökat, men det finns även mycket som tyder på att det faktiska våldet mot kvinnor ökar (Diesen och Diesen, Övergrepp mot kvinnor och barn, 2009, Brå 2008:25). Mörkertalet beräknas vara mycket stort. Brå uppskattar att av alla brott leder till polisanmälan (Brå 2008:25). 2.1Upprepad misshandel är allvarligare Kvinnor som lever i en relation med en våldsam man utsätts ofta för upprepad misshandel och kränkningar. Brottet grov kvinnofridskränkning infördes för att markera att upprepat och systematiskt våld är extra allvarligt. Brottet kan ge mellan sex månaders och fängelse. Men brottsrubriceringen grov kvinnofridskränkning används i relativt sett låg grad av polis och åklagare. Få anmälda brott leder till åtal och en minoritet av åtalen till fällande dom. En rapport från Roks (för kvinnojourer och tjejjourer i ) 2010 visar att det är svårt att få ett fall benämnt som grov kvinnofridskränkning trots att kvinnan blivit utsatt för långvariga och systematiska kränkningar. Polis och åklagare ställer även orimliga krav på att våldsutsatta kvinnor ska dokumentera varje enskild händelse genom att föra anteckningar eller kontakta sjukvård eller polis vid varje misshandelstillfälle. Det är främst grövre våld som leder till åtal, och i de fall domen blir fällande dömer rätten ofta ut ett straff i den nedre delen av straffskalan. Eftersom varje brottslig gärning som ingår i grov kvinnofridskränkning preskriberas särskilt kan vissa handlingar bli omöjliga att väcka åtal för redan efter två eller . Dessutom är det vanligt att kvinnan polisanmäler mannen först efter att hon lämnat relationen. Då kan flera av brotten redan vara preskriberade när åtal väcks. Hanteringen av mäns upprepade våld mot närstående kvinnor leder till minskad rättssäkerhet. Regeringen bör därför återkomma med förslag på lösning av problemen med tillämpningen av brottet grov kvinnofridskränkning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)
mot · GZ02Ju344 · 2011-10-01 00:00:00 — Poliseskort av misshandlade kvinnor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kvinnor som tvingats fly från sitt hem bör ha laglig möjlighet att få återvända för att hämta sina och eventuella barns personliga tillhörigheter i skydd av polis. 2Mäns våld mot kvinnor är vanligt Mäns våld mot kvinnor är ett allvarligt samhällsproblem. anmäldes över 30 000 fall av misshandel och över 4 000 våldtäkter mot kvinnor (, Brå). En stor andel av misshandelsbrotten mot kvinnor begås av närstående män. Antalet anmälningar av misshandelsbrott mot kvinnor ökade 19992009. Anmälningarna fortsätter att öka . Detta beror på att kvinnors benägenhet att anmäla har ökat men det finns även mycket som tyder på att det faktiska våldet mot kvinnor ökar (Diesen och Diesen, Övergrepp mot kvinnor och barn, 2009, Brå 2008:25). Mörkertalet beräknas vara mycket stort. Brå uppskattar att av alla brott leder till polisanmälan (Brå 2008:25). 3Att tvingas fly från sitt hem Kvinnor som misshandlas av en närstående ser ofta ingen annan utväg än att fly från sitt eget hem. Det är vanligt att kvinnor med barn bara hinner få med sig en väska med tillhörigheter innan de söker skydd på en kvinnojour eller någon annanstans. Att komma tillbaka till hemmet och hämta kläder och annat nödvändigt är ofta inte möjligt för den utsatta kvinnan. Trots att våldsutsatta kvinnor har behov av hjälp med att få tillgång till sina ägodelar saknas det centrala riktlinjer och information om problemet hos polisen. Lagstiftningen är inte heller helt klar på området. är det upp till den lokala polismyndigheten om de vill erbjuda stöd till våldsutsatta kvinnor som behöver hämta sina saker i sitt hem. Enligt kan det upplevas som ett problem att eskortera någon för att hämta saker i hemmet eftersom någon bodelning ännu inte gjorts. Det betyder att det inte är helt klart om kvinnan verkligen äger de saker som hon tar med sig. Ett annat problem är att våldsutsatta kvinnor inte alltid vill göra en polisanmälan och att det då är svårt att få skydd från polisen. Även resursbrist anges som en orsak till att polisen nekar till att eskortera en kvinna till sitt hem för att hämta saker (Pm från Dnr 2011:166). Därför ska kvinnor som tvingats fly från eller som har lämnat en närstående man, och känner fruktan för våld eller hot om våld från honom, få laglig rätt att återvända till sitt hem för att hämta sina och eventuella barns personliga tillhörigheter i skydd av polis. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)
mot · GZ02Ju345 · 2011-10-04 00:00:00 — Handlares rätt att avvisa notoriska snattare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om handlares rätt att avvisa notoriska snattare. Svinnet i den svenska handeln uppgår till ca , av detta är stölder eller snatterier som begås av kunder. är svinn orsakat av personal, medan det resterande inte är brottsligt svinn. anmäldes 56 200 butiksstölder. Butiksstölder är dock ett brott med ett stort mörkertal eftersom de flesta anmäls i samband med att någon ertappas vid tillgreppstillfället. Det här är ett stort problem för handeln som satsat stora pengar på teknisk utrustning och väktare för att minska butiksstölderna. Det är även ett stort problem för konsumenterna eftersom de får betala handelns kostnader för stölderna via prislappen. Många av dem som begår stöld eller snatteri är kända av handlarna men med dagens lagstiftning kan handlarna inte hindra dessa från tillträde till butiken. Att dessutom gång på gång upptäcka samma snattare utan att kunna hindra personen från att komma tillbaka till butiken upplevs som frustrerande. Det har tidigare funnits en praxis som gjorde det möjligt att avvisa personer som störde i butiken genom stöd i lagen om olaga intrång. Men efter ett uppmärksammat fall i 1995 så försvann denna möjlighet. Det sista en handlare vill göra är att utestänga någon från sin butik, men de notoriska snattarna måste kunna hindras från att besöka butiken. Dagens lagstiftning ger innehavaren av en soptipp bättre rättsskydd än en handlare. I de fallen är det enkelt att lagföra någon för olaga intrång. För en handlare måste det upplevas stötande att soptippar får bättre skydd än vad handlaren erbjuds. En förändrad lagstiftning måste till för att öka handelns möjligheter att skydda sig från personer som inte har något intresse för att handla varor på sedvanligt sätt, utan endast är i butiken för att stjäla. De stora vinnarna skulle bli alla kunder som skulle kunna lägga pengarna på ytterligare handel, istället för att täcka de enorma kostnader stölder orsakar handeln . Det är också en viktig arbetsmiljöfråga för alla anställda, att slippa några få som ställer till så mycket besvär.
mot · GZ02Ju349 · 2011-10-04 00:00:00 — Farmakologisk behandling av pedofiler tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att farmakologisk behandling i kombination med psykologisk och social terapi ska krävas för att en dömd pedofil ska få villkorlig frigivning. Samhället måste ta övergrepp på barn på stort allvar och ta sitt ansvar i strävan efter att förhindra brott. Därför är det viktigt att få pedofiler att bryta mönstret, få dem att komma till självinsikt och sluta med sina brottsliga handlingar. För att den dömde pedofilen ska komma till självinsikt anser jag att det ska vara obligatoriskt att delta i programverksamheten på anstalt. Men forskning visar dock att ensidig beteendeterapi inte ger tillräckliga resultat. Medicinsk tidsbegränsad behandling borde därför vara ett krav för att en dömd pedofil ska få villkorlig frigivning. Farmakologisk behandling där man med läkemedel dämpar symptomen genom att sänka förekomsten av manligt könshormon i kombination med psykologisk och social terapi borde kunna användas på pedofiler och våldtäktsmän för att förhindra återfall i brott. Det skulle skapa möjlighet för personer som begått sexuella övergrepp att leva i samhället utan att skada barn eller andra. Vi måste vidta åtgärder för att skapa ett tryggt samhälle. Att säkra barnens trygghet är varje vuxengenerations självklara uppgift.
mot · GZ02Ju350 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att etablera en ny polisutbildning i . har fler poliser än ; regeringen har uppfyllt vallöftet från valet om att öka antalet poliser till 20 000. Polisutbildningen har utretts och regeringen har aviserat att det kommer en proposition angående den framtida polisutbildningen. Frågan bereds fortfarande. Polisutbildningen kommer då förmodligen att utformas som en högskoleutbildning. Jag vill lyfta fram som lokalisering för en ny polisutbildning. Det geografiska läget, kompetensen och den utvecklade samverkan mellan kommunen och högskolan, samt Försvarsmakten som redan finns i , ger goda förutsättningar för en väl fungerande och modern polisutbildning. Här finns också bland annat Swedish Rescue Training Center, tidigare Räddningsskolan i . Det finns ytterligare aktörer som skapar goda premisser för polisutbildning i . finns polishögskolor i , och . Utbildningar bör kunna finnas på fler ställen. Förutom vikten av bästa möjliga utbildning är det för många viktigt att ha möjlighet att studera i närheten av bostadsorten. är geografiskt en lämplig lokaliseringsort. Det faktum att det i också finns en tradition av fruktbart samarbete mellan kommunen, myndigheter och högre utbildning förstärker ytterligare bilden av som lämplig lokaliseringsort. har redan goda erfarenheter från förberedande polisutbildning i Hjo och distansutbildning för poliser i . Inriktningen av den framtida polisutbildningen bör spegla och stödja den alltmer komplicerade yrkesroll som polisyrket utvecklats till. Den samlade kompetensen inom informationsteknik som finns vid , liksom den breda erfarenheten av tvärvetenskapliga utbildningar där informationsteknik integreras med andra ämnesområden, ger goda förutsättningar för att skapa en polisutbildning med en tydlig informationsteknisk profil. uppfyller även i övrigt de förutsättningar som borde komma i fråga för en etablering av en ny polisutbildning. Det finns bland annat militära myndigheter och utmärkta övningsfält med skjut- och sprängplatser i både och . Polisens hundutbildning med mera läggs i med omnejd. I finns , , där mångårig kompetens kring djurens välfärd finns. har dessutom mycket goda kommunikationer åt olika håll, vilket är en väldigt viktig aspekt.
mot · GZ02Ju351 · 2011-10-03 00:00:00 — Polisiära ordningsinsatser vid idrottsevenemang tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta de olika idrottsförbunden stå för en större del av kostnaden för polisiära ordningsinsatser vid idrottsevenemang. Flertalet svenska kommuner i glesbygd saknar på grund av bristande resurser polisiär närvaro dygnet runt. Poliser i yttre tjänst kan komma att täcka stora områden, vilket innebär att det tar att ta sig till en brottsplats. Det saknas lokalt förankrade poliser som känner till lokalbefolkning, tidigare brottslingar samt situationen i allmänhet på den aktuella orten dit utryckning sker. Konsekvenserna är att de polisiära insatserna sker i form av brandkårsutryckning för att snabbt lösa en uppkommen situation. Det finns ingen möjlighet för ambulerande polis att arbeta förebyggande och långsiktigt för att öka tryggheten på orten och förhindra att brott inträffar. I landets storstadskommuner som exempelvis och tas ansenliga polisresurser i anspråk vid stora idrottsevenemang, vilket innebär mycket höga kostnader. finns lagstiftning som tvingar idrottsförbund att vara med och betala en del av den kostnad som uppstår i och med behovet av insatser vid exempelvis fotbollsmatcher. Detta är mycket välkommet, men dessvärre inte tillräckligt. Klubbarna betalar en liten del av insatsen, om ens någon. Ytterligare problem uppstår när endast insatsen inom det inhägnade arenaområdet innefattas av betalningsskyldigheten. Vissa idrottsevenemang är i hög grad även sammankopplade med upplopp och gatuvåld, något som polisen tvingas lägga mycket av sina resurser på att hantera. Det är därför rimligt att även inkludera områden till idrottsarenornas direkta närhet. De gånger som lagen om ersättning vid polisiära insatser har tillämpats, har den tillämpats högst godtyckligt. Lagstiftningen bör ses över så att det lämnas mindre tolkningsutrymme. Bara i går mellan 10 och 15 miljoner av polisens totala budget på till arbete vid fotbollsmatcher. Polisinsatserna kostar per match. spelades totalt 240 matcher i Allsvenskan, varav 40 spelades i . I detta är dock endast inräknat Allsvenskan, har även stora lag i Superettan. Av de enorma resurser som går åt betalar inte klubbarna ens hälften. Genom att debitera respektive större del av polisiära ordningshållningsinsatser vid idrottsevenemang kan polisens resurser fördelas mer rättvist över hela landet. Fler kommuner i glesbygd kan få ökat polisiärt inslag i stället för att polisens resurser koncentreras till landets storstäder. Förbunden själva ansvarar för hur respektive klubb ska bidra till ordningshållningskostnaderna. Att lägga ett större kostnadsansvar på förbund och klubbar för ordningshållningsinsatser skapar även incitament till förbund och klubbar att bidra till en lösning på supporter- och läktarvåldet.
mot · GZ02Ju353 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bevakningsföretag. Ett bevakningsföretag är ett företag som yrkesmässigt bevakar andras egendom, bevakar enskilda personer eller tillhandahåller bevakning av kontanter i samband med transport. Ett bevakningsföretag ansöker om auktorisering och kan efter prövning beviljas ett sådant. Ett bevakningsföretag kan även fråntas sin auktorisering om man finner att bevakningsföretaget inte uppfyller sina åtaganden, bland annat till aktuell länsstyrelse, och till dem lämnar redovisning av verksamheten . Jag tror därför att det kan behövas en översyn av hur olika länsstyrelser tillämpar lagen. I för många fall har det förekommit att bevakningsföretag har anställt personer som inte skött sitt uppdrag på rätt sätt och där, även om bevakningsföretaget inte som sådant var ansvarigt, onekligen anställt personer med till exempel kriminellt förflutet. de (M)
mot · GZ02Ju361 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en lagändring som innebär att en särskild brottsrubricering gör det straffbart för föräldrar att arrangera äktenskap för minderåriga barn. Regeringen har presenterat en handlingsplan för att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229). Detta är både lovvärt och nödvändigt. Ett arrangerat äktenskap kan ingås frivilligt medan ett tvångsäktenskap utmärks av att en av parterna, eller båda, tvingas att ingå äktenskapet. Det finns en gråzon mellan arrangerade äktenskap mot den egna viljan och tvångsäktenskap (Gift mot sin vilja, , 2009:5). Jag anser att den lagändring som gjordes 2004 är ett steg i rätt riktning för att motverka barn- och tvångsäktenskap. Men problemet med unga flickor som gifts bort kvarstår trots att lagen ändrats. Att lagstiftningen inte tillåter barnäktenskap är visserligen en ytterst viktig signal men det behövs ytterligare åtgärder för att skydda flickor mot att bli bortgifta. Jag efterlyser därför en bestämmelse som gör det straffbart för föräldrar att gifta bort sina barn. Regeringen har i sin handlingsplan gett en utredare i uppdrag att göra en översyn av relevant lagstiftning samt lägga fram förslag till författningsändringar som behövs för att ytterligare stärka skyddet mot tvångs- och barnäktenskap. Uppdraget ska redovisas . har särskilt sett över frågan om tvångsäktenskap och konstaterar i sin rapport att samhället inte tar något övergripande ansvar för denna omfattande och komplexa fråga (Gift mot sin vilja, , 2009:5). av flickorna och av pojkarna i upplever att de inte har möjlighet att fritt välja vem de ska gifta sig med. Detta motsvarar cirka 70 000 ungdomar. Flickor med utländsk bakgrund uppger i störst utsträckning att de har begränsningar eller villkor. kartläggning visar att arrangerade äktenskap eller tvångsäktenskap är kopplade till normer om kvinnors oskuld och att de används för att styra flickors och kvinnors sexualitet på ett sätt som i många fall kränker deras rättigheter. Ungdomar som bor i socialt utsatta områden som , , och uppger i högre grad än andra unga i riket att de har begränsningar eller villkor i förhållande till äktenskap eller val av partner. Andelen unga med utländsk bakgrund som uppgav att de skulle bestraffas hårt och att föräldrarna skulle ta avstånd från dem om de var homo- eller bisexuella är hög framförallt bland dem som även hade begränsningar eller uppställda villkor i förhållande till val av partner och äktenskap. Myndigheten föreslår bl.a. att man kriminaliserar tvångsäktenskap och barnäktenskap. Dessutom föreslås en nationell handlingsplan mot tvångsäktenskap. Utredningen om människohandel (SOU 2008:41) innehåller förutom förslag som syftar till att skärpa lagstiftningen mot människohandel förslag om barnäktenskap. Utredningen konstaterar dock att det tvång som kan föregå ett tvångsäktenskap redan är kriminaliserat i strafflagstiftningen och att det inte finns behov av någon särskild brottsrubricering för tvångsäktenskap som inte är barnäktenskap.
mot · GZ02Ju364 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att se över behovet av en . I har () makt att både avslå och bevilja resningsansökningar från människor som anser sig oskyldigt dömda. Nålsögat är litet, och i princip beviljas bara resningstillstånd i de fall någon helt ny omständighet tillkommit, exempelvis nyfunnen bevisning. är det bara JO och JK som automatiskt får sina fall prövade i (). Riksåklagaren måste begära prövningstillstånd och får ja i tre av fyra fall. prövar även mål som överklagas från någon av de sex hovrätterna i landet. Huvudregeln är att HD ger prövningstillstånd endast om fallet har prejudicerande verkan, det vill säga kan ge ledning i hur liknande fall ska bedömas . fick 4 738 ansökningar om prövning. Endast 118 ansökningar beviljades. I praktiken blir hovrätten högsta instans i de allra flesta mål. Flera rättsfall har påvisat behovet av en kompletterande instans till HD. De senaste årens mer uppmärksammade rättsfall, där en dömd trots allt har fått resning, har inte berott på en välvillig inställning från samhället utan genom hårt arbete från både journalister och advokater för att genom opinionsbildning skapa tryck för en förnyad prövning. En resningskommisson fristående från andra rättsvårdande myndigheter som åklagare och polis skulle kunna granska de fall där förnyad prövning begärs. skulle inte bara bygga upp rättssäkerheten genom att ge de som anser sig dömda på felaktiga grunder en möjlighet till rättelse utan också förbättra metoderna att bedriva en förundersökning. Att människor frias i fängelse betyder också att någon skyldig går fri. De senaste årens friande domar betyder att minst tre gärningsmän, alla med grova brott på sitt samvete, ännu inte har fångats upp. Rättsväsendets arbetsmetoder måste ständigt prövas för att vara så rättssäkert och effektivt som möjligt. Här har en också en viktig uppgift. Flera länder i har en i någon form, bland andra och . Befogenheterna kan skilja mellan de olika kommissionerna. I kan kommissionen besluta om förnyade polisutredningar och göra egna undersökningar. Möjligheten och utformningen av en som passar behov och myndighetsuppbyggnad bör med ovanstående som grund utredas.
mot · GZ02Ju365 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en lag om skyldigheten att bistå den som är nödställd. Få saker kan verka så hämmande på människors vardag som rädslan för att utsättas för brott. Även om andelen människor som i den nationella trygghetsundersökningen (NTU) säger sig vara otrygga eller oroliga för att utsättas för brott har minskat , lever fortfarande oacceptabelt många människor med en oro för att utsättas för brott. Denna rädsla kan ta sig många olika uttryck och förekomma i vitt skilda sammanhang. Det kan t.ex. handla om att inte våga röra sig ute på stan efter att mörkret har fallit, eller rädslan för inbrott eller överfall i en ensligt belägen gård på landet. Storstad eller glesbygd spelar ingen roll otryggheten kan finnas där ändå och hämma människors liv och livskvalitet. Den mångfasetterade problembilden gör vardagsotryggheten svår att bemästra. Om vi ska kunna skapa ett tryggare samhälle kräver det allas medverkan. Vi kan inte uteslutande lämna över ansvaret till stat och myndigheter. I svensk rätt finns inte någon allmän skyldighet att bistå personer som befinner sig i livsfara eller i allvarlig fara för sin hälsa. har frågan om skyldighet att agera för att bistå nödställda personer åter blivit aktuell, framförallt eftersom den lyfts upp och diskuterats av kristdemokratiska företrädare. Alliansregeringen gick till mötes och tillsatte en utredning om möjligheten att införa en lagstadgad skyldighet för var och en att efter förmåga ingripa när någon är i nöd, ibland kallat en civilkuragelag. har länge förespråkat en lag som uppmuntrar civilkurage. Vi vill skapa ett samhälle där var och en är engagerad i sin omgivning och bryr sig om sina medmänniskor. Ska vi skapa ett tryggare samhälle kräver det alla människors medverkan, vi kan inte enbart lämna över ansvaret till samhällets institutioner. har länge sett behovet av en lag som kriminaliserar underlåtenhet, eftersom det i svensk rätt inte finns någon allmän skyldighet att bistå personer som befinner sig i livsfara eller i allvarlig fara för sin hälsa. I utredningen, som presenterades , avråds dock från att införa en civilkuragelag. Jag menar dock att utredningen missar grundprincipen bakom viljan att införa en civilkuragelag. För att citera Zaremba i Orättens rötter (i Moderna tider 1995/96): Är det inte något principiellt vidrigt i att svensk rätt inte betraktar det som kriminellt att titta på ett barn som drunknar i en vattenpöl, om barnet kan räddas med en mycket ringa insats? Jag tror att en lag som tydligt säger att du är skyldig att hjälpa din medmänniska skulle kunna bidra till att fler både kände och tog sitt ansvar. En sådan lag skulle kunna ge ökad drivkraft att handla för att hjälpa. Kanske skulle attityder förändras och därmed ge oss ett bättre samhällsklimat. Därför vill vi införa en ny lag om civilkurage som innebär en skyldighet att utifrån egna förutsättningar ingripa för att hjälpa en medmänniska i nöd.