mot · GZ02U315 · 2011-10-05 00:00:00 — En rättvis värld är möjlig 2.2Politik för hållbar global utveckling13 2.5Konflikthantering, medling och fredsarbete15 2.7Demokrati och mänskliga rättigheter16 2.8Svenskt demokratistöd till och Mellanöstern17 2.10Ohälsa som hot mot utveckling19 2.12Utvecklingssamarbete genom det civila samhällets organisationer20 3.1Den svenska välfärdsmodellen behövs i globaliseringen21 3.2Fri, rättvis och hållbar handel22 3.6Miljön kräver samarbete över gränserna29 3.8Kamp mot korruption en förutsättning för utveckling31 4.1Regelverk kring mänskliga rättigheter32 4.3Mänskliga rättigheter i arbetslivet34 4.8Rättssäkerhet i kampen mot terrorism42 4.10FN:s råd för mänskliga rättigheter43 6.1Nya hot och en modern säkerhetspolitik53 7.5Socialdemokraternas tolvpunktsprogram för nedrustning: En svensk offensiv mot massförstörelsevapen och för nedrustning65 8Närområdet: Nordiskt samarbete, och Barents67 9Europa och Europeiska unionen75 9.4.1Nordafrika och den arabiska våren79 9.5Ökad öppenhet och insyn inom EU80 9.6Ett föredöme för det internationella samarbetet80 10.1Afrikapolitiken ett samarbete i förändring83 10.2Arbete, tillväxt och fackliga rättigheter85 10.4Avkolonisering, demokrati, mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning88 10.5Hälsa och utbildning grundläggande rättigheter89 10.7Miljö, energi, klimat och hållbar utveckling90 12.1Demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet97 14.2Utvecklingen i och dess grannstater108 14.3Utvecklingen i och de muslimska länderna runt Medelhavet109 14.4Europarådet och minoriteters rättigheter109 14.6Nya konventioner och protokoll110 14.7Mediesituationen och frågan om journalisters rätt att skydda sina källor110 16Sveriges representation i världen113 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 1 Inledning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.1 Solidaritetspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.2 Politik för hållbar global utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.3 Fattigdomsbekämpning i centrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.4 Klimatsmart bistånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.5 Konflikthantering, medling och fredsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.6 Kvalitetsförstärkning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.7 Demokrati och mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.8 Demokratistöd till och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.9 Jämställdhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.10 Ohälsa som hot mot utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.11 EU-bistånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.12 Utvecklingssamarbete genom det civila samhällets organisationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3 Globalisering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.1 Den svenska välfärdsmodellen behövs i globaliseringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.2 Fri, rättvis och hållbar handel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.3 Finansiella institutioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.4 Tygla spekulationsekonomin.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.5 Avskaffa jordbrukssubventionerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.6 Miljön kräver samarbete över gränserna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.7 Företagens ansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.8 Kamp mot korruption en förutsättning för utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4 Mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.1 Regelverk kring mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.2 Dödsstraff och tortyr. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.3 Mänskliga rättigheter i arbetslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.4 Kvinnors rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.5 Handel med människor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.6 Situationen för minoriteter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.7 Hbt-personers rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.8 Rättssäkerhet i kampen mot terrorism. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.9 Enskilda fall och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.10 för mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.11 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.12 Skyldigheten att skydda. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.13 Barn i världen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 5 FN och folkrätten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 6.1 Nya hot och en modern säkerhetspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 6.2 Kvinnor i konflikter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 6.3 EU:s krishantering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 7 En offensiv nedrustningspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 7.1 Massförstörelsevapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 7.2 Konventionella vapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 7.3 Klustervapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 7.4 Krigsmateriel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 7.5 Socialdemokraternas tolvpunktsprogram för nedrustning En svensk offensiv mot massförstörelsevapen och för nedrustning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 8.1 Det nordiska samarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 8.2 Samarbete i norra . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 8.3 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 8.4 Närområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 8.5 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 8.6 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.1 Grunden för EU-samarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.2 EU:s grannskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.3 Öster om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.4 Söder om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.5 Ökad öppenhet och insyn inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.6 Ett föredöme för det internationella samarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.7 En bättre värld. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.8 säte. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.1 Afrikapolitiken ett samarbete i förändring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.2 Arbete, tillväxt och fackliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.3 Utvecklingssamarbete och partnerskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.4 Avkolonisering, demokrati, mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.5 Hälsa och utbildning grundläggande rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.6 Ett jämställt samhälle. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.7 Miljö, energi, klimat och hållbar utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.8 Säkerhet och konflikter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.9 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.10 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.11 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.12 och Sydsudan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.13 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.14 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 11.1 och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 11.2 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 11.3 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 11.4 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 12 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 12.1 Demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 12.2 Relationer med . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 12.3 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 13 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 13.1 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 13.2 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 13.3 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 13.4 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 13.5 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 14.1 Parlamentarisk ledning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 14.2 Utvecklingen i och dess grannstater. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 14.3 Utvecklingen i och de muslimska länderna runt . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 14.4 och minoriteters rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 14.5 Övervakningen av konventionsåtaganden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 14.6 Nya konventioner och protokoll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 14.7 Mediesituationen och frågan om journalisters rätt att skydda sina källor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 14.8 Europeisk social stadga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 14.9 barnkampanj. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 15 parlamentariska församling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 16 representation i världen.2 1 Yrkande 18 hänvisat till FiU. 2 Yrkande 99 hänvisat till KU. Jublet från nådde långt utanför . Tunisiernas, egyptiernas, libyernas, syriernas med fleras krav på demokrati, frihet och mänsklig värdighet inger förhoppningar om en demokratiseringsvåg för hela regionen. Samma förhoppningar väcktes när de baltiska folken stod upp för sin frihet. De fick starkt stöd av omvärlden. En omvälvande och positiv utveckling följde. Dagens demonstranter förtjänar ett lika starkt stöd. De genomgripande förändringar som följde på järnridåns fall och slutet på det var av enorm betydelse. är EU i högsta grad en del av vår politiska vardag och den centrala utrikespolitiska aktören på vår kontinent. EU:s utrikespolitiska roll är i förändring. ska vara aktivt pådrivande för att EU ska vara en kraft för demokrati och mänskliga rättigheter. Många länder, inte minst i och , har drabbats hårt av den globala finanskrisen. Massarbetslöshet och raserade statsfinanser har följt i dess spår. har framför allt länder i stärkt sin politiska och ekonomiska position. har trots finanskrisen lyckats hålla uppe sin tillväxt genom massiva investeringar i infrastruktur. Dock har nödvändiga politiska reformer uteblivit. fortsätter sin snabba ekonomiska utveckling. Såväl utvecklade asiatiska ekonomier som och som de snabbväxande och kräver en tyngre plats vid det internationella förhandlingsbordet. För att hantera utmaningarna i denna förändrade värld vill Socialdemokraterna se en ny inriktning på utrikespolitik. Arbetet mot klimatförändringar, opålitliga finanssystem och orättvisor samt kampen för demokrati och mänskliga rättigheter måste bedrivas med kraft. I dagens värld angår allt alla. En rättvis värld är möjlig. Det är alla människors frigörelse, utveckling och rätten till arbete vår internationella politik syftar till. Vi vill utrota fattigdomen, skapa en säkrare värld samt stärka demokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna. Globaliseringen fortsätter att öppna världen för och att öppna för världen. Det är en i grunden mycket positiv utveckling. Den snabba tekniska utvecklingen och tillgången på information, de globala marknaderna och handeln, rörligheten på arbetsmarknaden och det ökande resandet utvecklingen har gjort oss alltmer till globala medborgare. Kopplingarna är tydliga mellan utvecklingen i världen och våra jobb, vår miljö och vår mat, vår säkerhet och hälsa här i . Vi socialdemokrater har alltid varit en del av en internationell rörelse med ett engagemang för människor i andra länder och den värld vi har gemensamt. Fattigdom, miljöförstöring, förtryck och orättvisor har upprört socialdemokrater . delas känslan av globalt gemensamt ansvar av så många fler, och över detta gläds vi. Det är en styrka när så många av våra utmaningar delas globalt. Klyftorna ökar mellan fattiga och rika människor inom våra länder, och mellan fattiga och rika länder. Finanskrisen är ett mycket tydligt exempel på hur de globala klyftorna påverkar oss i vardagen, våra jobb, vår välfärd och ekonomi, var vi än bor i världen. Allra hårdast drabbas de fattigaste. Stigande arbetslöshet rycker tusentals från välfärd och utveckling. Det leder till ökade sociala spänningar i alla länder. Kraftigt varierande tillgång och prisutveckling på livsmedel har drabbat de fattiga jordbruksproducerande länderna hårt. En miljard människor går hungriga och på pågår en fruktansvärd svältkatastrof. Både opålitligheten på finansmarknaderna och klimatkrisen kräver att globala politiskt hållbara lösningar med bindande regler kommer till stånd. Vi måste alla, demokratiskt, hjälpas åt att vrida utvecklingen i hållbar riktning ekonomiskt, socialt och miljömässigt. Vi ser de klassiska politiska motsättningarna på den globala arenan. kan utnyttja den gränslösa världen. Fria fackföreningar och fackliga rättigheter är viktiga i kampen för global rättvisa. Vi socialdemokrater har ett särskilt ansvar för att stödja det internationella fackliga arbetet och för att i alla sammanhang stå upp för människors fri- och rättigheter på en alltmer globaliserad arbetsmarknad. De mänskliga rättigheterna utgör en okränkbar helhet. Vi anser att de medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella fri- och rättigheterna är universella, odelbara och individuella. De får inte inskränkas. Respekten för de mänskliga rättigheterna är ett uttryck för socialdemokratins grundläggande värderingar och en förutsättning för demokrati. Därför är det självklart för oss att kritisera regimer som kränker de mänskliga rättigheterna, som vi ska leva upp till våra egna nationella åtaganden. Den arabiska vårens kraftfulla krav på frihet och demokrati måste få omvärldens tveklösa stöd. I har vi sett en fantastisk utveckling , även om vi ser allvarligt på att utvidgningsagendan förlorat fart. Genom att dörren hölls öppen för nya medlemmar till Europeiska unionen har fler tidigare kommunistdiktaturer reformerats och demokratiserats. Framväxten av EU-samarbetet har varit avgörande för vår kontinents välstånd. EU måste fortsätta utvecklas inom de områden där EU bäst kan skapa gemensamma lösningar på gemensamma problem. Vi vill att EU ska vara en union för hållbar tillväxt och full sysselsättning. Ett väl fungerande EU bidrar till ett starkt och tryggt . Klimat- och miljöarbetet inom EU är ett av de bästa exemplen på hur vi gemensamt kan möta hot som inget land kan klara ensamt. Vi vill också stärka EU som global aktör för utveckling, rättvisare handel och försvarare av demokratin. EU:s arbetsformer måste bli öppnare och effektivare. EU måste fortsätta att utveckla en politik som genomsyras av folkrätten och de mänskliga rättigheterna. Samarbetet med FN måste stärkas. EU:s stöd till FN:s nya råd för mänskliga rättigheter måste vara samstämt och tydligt. I pågår omvandlingen från kommunism, men vi ser oroande tecken på att mänskliga rättigheter och pressfrihet kränks. måste klara att skapa ett förtroendefullt samarbete med som vi ska kritisera det vi anser är fel i rysk politik. I har det skett en remarkabel minskning av antalet fattiga. Det medför mer av ekonomisk utveckling och politisk makt för en positiv utveckling som fläckas av diktaturer som och . Efter demokratiseringsvågen i ökar kontinentens politiska och ekonomiska betydelse i takt med framgångsrika sociala och ekonomiska reformer i länder som . I finns fortfarande konflikter och fattigdom, men vi ser också ökad tillväxt, demokratisering och utveckling. Vårt politiska program för bygger på uthålliga relationer och långvarigt partnerskap. Vi socialdemokrater vill att globaliseringens fördelar ska komma alla till del. Det kräver att människan sätts före marknaden. Fred, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och ekonomisk utveckling är grundläggande och att vi lyckas demokratisera globaliseringen och globalisera demokratin. I en värld som blir alltmer gränslös behöver demokratin bryta igenom för att påverka globalt. Större ansträngningar måste göras för att öka antalet demokratiska stater i världen. Ett lands inflytande på global nivå måste vara beroende av ett eget demokratiskt styrelseskick. Vi socialdemokrater tror inte på ödet. Det är vår övertygelse att världen formas av de människor som befolkar den. Kan människor förstöra och förtrycka, så kan människor i samverkan skapa en bättre värld. För oss socialdemokrater är människan målet hennes utveckling och frihet, hennes vilja att växa, hennes ansvarskänsla för kommande generationer, hennes solidaritet med andra. Det är alla människors frigörelse politiken syftar till. Därför vill socialdemokrater bekämpa ekonomiska och sociala klyftor, vidga solidariteten och bidra till en värld där fattigdom och maktlöshet hör till det förgångna. Bistånd kan, rätt använt, vara en katalysator för ökad utbildning, jämlikhet och framtidstro, men också ett sätt att bekämpa korrumperade odemokratiska styrelseskick. Tillsammans med insatser på andra områden skapar bistånd förutsättningar för utveckling. Vi socialdemokrater vill att det svenska utvecklingssamarbetet ska präglas av hög ambition och hög kvalitet och ge resultat. Vi vill att ska ge av bruttonationalinkomsten i bistånd. Kopplingen mellan säkerhet och utveckling på både kort och lång sikt är odiskutabel. Men i en värld som upprustar alltmer, och där större summor läggs på försvarsutgifter än på utvecklingssamarbete, är det knappast fattigdomsbekämpningen som behöver mindre resurser. Vi socialdemokrater accepterar inte att biståndet urholkas genom att militära kostnader får räknas som bistånd. Utvecklingen i världen är positiv på flera områden men återstår många stora utmaningar för att utrota fattigdom, kämpa mot klyftor, förtryck och orättvisor och kunna ta tillvara människors kraft och vilja till utveckling. Vår socialdemokratiska solidaritetspolitik ska utvecklas för att bättre kunna möta en ny tids krav och behov. För att kunna driva en modern solidaritets- och utvecklingspolitik med fattigdomsbekämpning i centrum vill vi socialdemokrater skärpa den tematiska fokuseringen i det svenska biståndet. Vi vill driva en tydlig solidaritetspolitik som kraftsamlar där har ett mervärde i form av erfarenhet och kunnande och som sätter barnen i centrum. Vi vill utveckla den socialdemokratiska solidaritetspolitiken så att den förmår vara såväl katalysator för ekonomisk utveckling som pådrivande när det gäller rättigheter och demokratisering. I detta arbete vill vi finna vägar att ta tillvara utvecklingsländernas diaspora samt finna sätt att stötta världens migrantarbetares stora insatser genom remitteringar till sina hemländer. Få är så motiverade, har sådana kunskaper och erfarenheter att bistå länderna där de är födda, uppvuxna och har utbildats och arbetat i. Detta måste tas tillvara och stöttas på ett bättre sätt. Värdegrunden för oss socialdemokrater på vilken vi grundar vår politik är solidariteten med världens utsatta, förtryckta, fattiga och exploaterade människor. Orättvisorna tar sig många uttryck. Det finns fler hungriga människor i världen än den sammanlagda befolkningen i , och EU. Mer än en miljard människor lever under den absoluta fattigdomsgränsen på en dryg dollar per dag. Majoriteten av dessa är kvinnor. Utvecklingen i fattiga länder är inte heller entydig. Framsteg och misär lever sida vid sida. Fattigdomen finns dessutom överallt och präglar även vardagen i rikare länder. En värld med cirka 200 miljoner barnarbetare är inte mänsklig. När arbetare blir inlåsta på fabriker i så kallade ekonomiska frizoner tillämpas inte alla människors lika värde. En invånare i den industrialiserade världen väntas leva längre än den som bor i något av världens minst utvecklade samhällen. Över 100 miljoner barn går inte i skolan. För oss socialdemokrater är detta en ohållbar, oacceptabel och ovärdig situation. Situationen i världen har dock förändrats radikalt mest till det bättre. Fler människor än lever i demokratier. Mänsklighetens samlade välstånd växer, produktionen hushållar allt bättre med naturens resurser och fler reser sig ur förtryck, svält, sjukdom och analfabetism än . kan fattigdomen göras till historia. Det är möjligt att på en generation utrota fattigdomen, om den politiska viljan finns. Trots detta präglas världen av ökande orättvisor inom och mellan länder. Parallellt med snabb tillväxt har vi i världen sett ökande sociala och ekonomiska klyftor och allt värre klimat- och miljöhot. Finanskrisen har förvärrat situationen för de fattiga, matpriserna har ökat, efterfrågan på produkter som produceras i utvecklingsländerna har minskat och för det de säljer får de lägre pris.