ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02T457 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flygning över . Våra nationalparker har delvis tillkommit för att ge oss möjlighet att uppleva den orörda naturen. Självklart är även naturvårdsintresset ett stort skäl till att vi värnar våra nationalparker men utan de rekreationsvärden de representerar skulle de förmodligen ha en svagare ställning i folkdjupet. För mig personligen är tystnaden en av de stora behållningarna när jag vandrar i någon av våra nationalparker. För den människan är just tystnad kanske något av det man är mest ovan vid när man gör expeditioner utanför staden. Naturligtvis har även den orörda naturen ljud att erbjuda men där finns även stunder av närmast total stillhet. Flyget är då en inkräktare i dessa upplevelser som många uppfattar som oacceptabelt. Varför måste flyg passera just nationalparker? Ett konkret exempel är i som regelbundet överflygs av trafikflyg mellan och . Regeringen bör ge i uppdrag att justera regler för hur flygrutter läggs ut på ett sådant sätt att överflygning av förbjuds. Detta bör enligt min mening ge regeringen till känna som sin uppfattning.
mot · GZ02T460 · 2011-10-05 00:00:00 — Satsningar på förbättrad infrastruktur i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förbättringar av infrastrukturen i . består av ett nätverk av tätorter som kompletterar varandra i en övergripande struktur. Möjligheterna att resa ökar människors benägenhet att bo och arbeta på olika platser. Det är en stor styrka för att det finns flera orter och kärnor som kompletterar varandra. orter är värdefulla var för sig men flerkärnighet, de korta avstånden och den nära kopplingen mellan stad och landsbygd är en viktig tillväxtmotor, inte bara för utan för hela . geografiska läge ger goda förutsättningar för utveckling och tillväxt för hela landet då är en av viktigaste tillväxtregioner. geografiska läge innebär att en stor del av transittrafiken till och från sker här. port mot övriga är . För att ska fortsätta vara tillväxtmotor och transitregion krävs det en fungerande infrastruktur. Vägar, järnvägar, hamnar och flygplatser hänger ihop i ett trafiksystem. som såväl gods- som persontrafiken ökat har infrastruktursatsningar och underhåll varit eftersatt. Effekten har blivit flaskhalsar och utebliven tillväxt. Såväl som enskilda kommuner har fått gå in och antingen förskottera, medfinansiera eller i vissa fall själva finansiera infrastruktursatsningar som egentligen är nationellt och statligt ansvar. Det är ingen hållbar utveckling. Den skånska infrastrukturen behöver byggas ut för att möta allt fler resande, fler bilar och tåg och hårdare krav på punktlighet och funktion. Nedan listas några av de projekt som är mest angelägna för att skapa en välfungerande infrastruktur i . beslut om att sträckning från till skulle byggas ut till dubbelspår har fortfarande inte förverkligats trots att har gått. Utan dubbelspår längs hela sträckan nyttjas inte de genomförda investeringarna fullt ut. Rimligtvis måste det ha hög prioritet att färdigställa dubbelspårsutbyggnaden på samma sätt som det krävs en utbyggnad av sträckan och till fyra spår. är en succé. Men framgångar riskerar betydande kapacitetsproblem avseende både gods- och persontransporter när Fehmarn bält-förbindelsen står klar. För att klara pendeltrafiken behövs ytterligare fast förbindelse över . Det är angeläget att hela E22-sträckningen byggs ut till full motorvägsstandard. På mellan och är trafiken så omfattande att det är nödvändigt att bygga ut den befintliga motorvägen till trefilig väg i båda riktningarna.
mot · GZ02T461 · 2011-10-03 00:00:00 — och väg för tillväxt i län tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplanen överväga betydande insatser för att utveckla läns infrastruktur och därmed främja tillväxt och utveckling. God tillgänglighet är en förutsättning för att län ska kunna växa och utvecklas. Det ger en ökad rörlighet på arbetsmarknaden, bättre service, utvecklar företagandet och ger bättre möjlighet för studier, boende och upplevelser. Har vi det så ökar också våra möjligheter att bättre kunna möta den globala konkurrensens krav på kunskapsdriven tillväxt. Transportsystemet i län ska också vara hållbart ur ett miljöperspektiv. Därför ska andelen resor med kollektivtrafik öka liksom användningen av alternativa fordonsbränslen. Den mest effektiva och rationella kollektivtrafiken är järnvägen. I såväl norra som södra länet är universitetsorterna viktiga motorer för utvecklingen. Det förutsätter en bra kontakt med i norr och mellan , och i söder. För att nå dit behövs framförallt bra järnväg med snabb tågtrafik. Att arbeta på tåget som man snabbt förflyttar sig i ett län med stora geografiska avstånd är en förutsättning för att kunna bo och verka länsövergripande. Att korta restiden KalmarLinköping med Kust till kustbanan från dagens är både möjligt och realistiskt men framför allt nödvändigt. Det är inte rimligt att den främsta förbindelsen genom länets kommuner är en oelektrifierad bana med en restid som helt saknar förutsättningar att konkurrera med bilen. Kust till kustbanan är regeringens ansvar och ingår i den nationella transportplanen. Det gör även satsningar på och järnvägarna Tjustbanan och Stångådalsbanan som har stor betydelse för att förstora arbetsmarknadsregionerna och med det öka förutsättningarna till sysselsättning. Det saknas i den befintliga infrastrukturplanen ett krafttag för att möta en infrastrukturmässigt eftersatt del av landet till en, med nationella mått mätt, hanterbar kostnad. Då återstår för länet att bekosta nödvändiga insatser med det länsanslag som är tänkt att gå till den icke-statliga infrastrukturen. Detta är förstås en omöjlighet, särskilt med tanke på att län är ett skogs- och landsbygdslän där många transporter måste ske på små vägar. För jord- och skogsbruksnäringarna är det väsentligt att länet upprätthåller ett tillräckligt bra vägnät för tunga transporter av till exempel timmer. län är en del av landet med en synnerligen eftersatt infrastruktur. Genom särskilt avsatta medel vars syfte är att säkra konkurrenskraft, vidga arbetsmarknadsregioner och förbättra kommunikationerna inför kommande regionalisering kan situationen förändras till det bättre.
mot · GZ02T463 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om goda transporter i Bergslagen i samband med återupptagen gruvbrytning. Just nu pågår ett mycket intressant och positivt arbete i Bergslagen som handlar om inventering av malmfyndigheter i syfte att detta skall leda till återupptagen gruvbrytning på flera orter inom detta geografiska område. Gruvdriften lades ned på flera platser och . Det berodde i de flesta fall inte på sinande malmfyndigheter utan handlade vid de tillfällena i huvudsak om olönsam brytning beroende på låga malmpriser. I den situation som råder med mycket höga malmpriser ser vi hur intresset för återupptagen gruvdrift återkommit med stor kraft. i startar upp igen . gruva i södra planerar start av gruvdrift . Inventeringsarbeten pågår på flera andra orter i Bergslagen för att utröna möjligheterna för gruvdrift igen. Bland annat sker detta just nu i , men sonderingar görs också i Riddarhyttefältet i norra . Så långt är allt positivt och en möjlighet för utveckling och befolkningstillväxt på de orter som berörs i första hand, men också för bygden i sin helhet. Problemet är hur man skall klara transportfrågan av malm till utskeppningshamnar och stålverk. Lastbilstransporter är i princip omöjligt med tanke på volymer och vikt; det enda rimliga är transporter med järnväg. För att detta skall kunna bli verklighet och fungera vid startad gruvdrift måste redan nu ett ordentligt inventerings- och utredningsarbete påbörjas, i syfte att klarlägga vilka nödvändiga investeringar i infrastruktur som måste till för att klara de transportbehov som uppstår vid återupptagen gruvdrift i Bergslagen. Vi kan inte missa denna möjlighet till tillväxt och utveckling i denna region på grund av underlåtenhet när det gäller framtida nödvändiga järnvägsinvesteringar för att klara transporter av malm.
mot · GZ02T464 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för motorvägsstandard på sträckan KöpingVästjädra. E18 ingår i EU:s utpekade TEN-vägnät. Inom TEN-T är den nordiska triangeln prioriterad. E18 är det norra benet i den nordiska triangeln. De enda delarna av mellan och som inte har motorvägsstandard är sträckorna KöpingVästjädra och VästeråsSagån. Den sistnämnda kommer förhoppningsvis att byggstartas . Enligt en förstudie varierade trafiksiffrorna mellan 14 100 och 17 600 fordon/årsmedeldygn, varav 2 4502 700 tunga fordon/årsmedeldygn. Trafiken ökar ju närmare man kommer. Fram bedöms trafiken öka till 18 90023 700 fordon/årsmedeldygn (3 6004 000 tunga fordon/årsmedeldygn). Andelen tung trafik är mycket hög jämfört med vad som gäller för det övriga nationella vägnätet i . Sträckan KöpingVästerås är en av landets hårdast belastade vägar när det gäller transporter av farligt gods. Kapacitetsgränsen för en två-plus-ett-väg kan sättas till cirka 18 000 fordon/årsmedeldygn. Den gränsen är redan nådd i den östra delen av vägsträckan och kommer enligt prognosen att överstigas för hela vägsträckan .
mot · GZ02T465 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga fyrspår på sträckan TomtebodaKalhäll. är ett av främsta industrilän, i centrum av och med stark koppling till . Goda person- och godstransporter är en viktig förutsättning för en fortsatt utveckling av näringslivet i länet. Arbetspendlingen över länsgräns har ökat kraftigt . Utpendlingen från länet har ökat med och inpendlingen med . Pendlingen domineras av en växande utpendling mot arbetsmarknad. För kopplingen mot arbetsmarknad är en fullständig och skyndsam fyrspårsutbyggnad TomtebodaKallhäll helt avgörande. finns i både och och en växande arbetspendling ställer ökade krav på järnvägsinfrastruktur. Resandet utmed är stort. Tågens kapacitet utnyttjas maximalt och på spåren finns inte plats för fler tåg. När är utbyggd kommer inre del fortfarande att vara en begränsning för att köra fler tåg med ökad punktlighet. Utbyggnaden mellan Barkaby och Kalhäll räcker inte. En driftsäker och kapacitetsstark tågtrafik nås först när är utbyggd till fyra spår hela vägen mellan och . Projektet är med andra ord avgörande för att få ut den fulla effekten av . Syftet med utbyggnaden är att öka kapaciteten på , som är en av de tyngst belastade järnvägssträckorna i landet. Målsättningen är att detta ska bidra till bland annat bättre kapacitet och kortare restider. ska på ett långsiktigt hållbart sätt tillgodose samhällets och näringslivets olika behov och efterfrågan på resor och transporter på järnväg i . Därför är det viktigt att fler tåg kan framföras, att restiderna blir kortare och att kvaliteten i resandet ökar. Sträckan TomtebodaKallhäll är en del i en större strategi som syftar till att kunna svara mot efterfrågeökningarna av järnvägstransporter, minska störningar i trafiken och förbättra transportkvaliteten runt storstäderna, inte minst i .
mot · GZ02T466 · 2011-10-04 00:00:00 — Ny mötesstation sträckan VästeråsFagersta tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga en ny mötesstation på järnvägssträckan VästeråsFagersta. från via till är viktig för persontrafiken, inte minst för arbetspendlingen i . För att effektivisera och utöka trafiken behöver en ny mötesstation byggas vid Brattheden. På så sätt kan dagens långa väntetider för tågmöten ersättas av ett bra tågmöte. Åtgärden bedöms bidra till en långsiktigt hållbar transportförsörjning och vara samhällsekonomiskt effektiv, till stor del på grund av att man i och med en relativt billig åtgärd lyckas använda tågen på ett mer effektivt sätt. Åtgärden har god lönsamhet, tågresandet blir mer attraktivt och resandet med tåg i stråket bedöms öka med tack vara åtgärden. Tidsvinsten blir för de resenärer som reser hela vägen från till . Det gör det möjligt att frigöra ett tågsätt som används till produktionen av dagens trafikupplägg. Det frigjorda tågsättet kan i stället användas till att öka turtätheten mellan och . Tillgängligheten förbättras därmed utan att kostnaden för tågdrift ökar.
mot · GZ02T467 · 2011-10-05 00:00:00 — Statlig satsning på infrastruktur för elbilar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en statlig satsning på infrastruktur för elbilar. Förbränningsmotorer dominerar totalt inom bilindustrin trots att en förbränningsmotor tär mycket på miljön sett såväl till drivmedelsproduktionen som till motorns utsläpp. Dessutom är förbränningsmotorns verkningsgrad betydligt lägre än elmotorns. Staten bör öka incitamenten för att köra elbil. Skattereduktioner gör sin del, men även själva bilarna bör göras mer tillgängliga. I byggs just nu ett system med hyrbilar drivna av el. Idén är intressant då bilarna i en större tätort kan göras lättillgängliga som de flesta resor är korta, men miljöovänliga för den som kör i stadsmiljö med förbränningsmotor. Regeringen bör se över möjligheterna för ett liknande projekt i första hand i något av storstadsområden. För att verkligen göra alternativet tillgängligt bör modern teknik såsom programvara för smartphones tas fram så att brukaren snabbt och enkelt kan se om det finns en ledig bil i ett specifikt område, samt boka denna.
mot · GZ02T468 · 2011-10-05 00:00:00 — Statlig infrastruktur för nästa generations mobilnät tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda för- och nackdelar med att bygga nästa generations mobilnät som statlig infrastruktur öppen för fri konkurrens. Licenser för uppbyggnad av såväl 3G- som 4G-näten såldes till privata operatörer i syfte att dessa var och en skulle kunna bygga separata eller, i vissa undantagsfall, gemensamma nät. Att främja konkurrens på datatrafikmarknaden är bra, men frågan är om modellen med privat infrastruktur gynnar konkurrensen. Ytterst få operatörer har råd att bygga en egen infrastruktur för . Dessutom leder modellen till att placeras ut långt ifrån optimalt, då varje parallellt nät i första hand prioriterar i samma områden för att i första hand täcka de mest trafiktäta delarna av landet. Med ett gemensamt statligt mobilnät skulle täckningen kunna bli bättre som strålningen eventuellt skulle kunna reduceras i många områden med parallella . Om staten sedan håller nätet helt öppen för enbart privata operatörer och tjänsteleverantörer så skulle sannolikt konkurrensen på operatörsmarknaden fungera bättre då fler operatörer skulle ha råd att delta då den ekonomiska barriären in till marknaden skulle vara betydligt lägre. Mot bakgrund av detta bör regeringen utreda för- och nackdelar med att låta nästa generations mobila nät byggas av staten för att sedan tillgängliggöras som plattform för fri konkurrens mellan privata operatörer och tjänsteleverantörer.
mot · GZ02T470 · 2011-10-04 00:00:00 — Statligt borgensåtagande för hamn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det borgensåtagande för Hamn AB:s utbyggnadslån som står för samt nya borgensåtaganden för kommande utbyggnader övertas av svenska staten. hamn är största järnvägshamn, största ro-ro-hamn, största färjehamn, andra hamn gällande anlöp samt andra hamn gällande godsvolym räknat i ton. hamn måste expandera och utvecklas för att kunna ta emot större färjor samt mer tonnage. Kapacitetstaket är i princip redan nått och rederierna måste kunna gå in med längre fartyg . Stora investeringar måste göras och redan nu pågår en utbyggnad av vågbrytare och muddring av hamnen till en kostnad på . måste etapp 2 inledas med ytterligare investeringar (borgensåtagande) på . Det är inte rimligt att (kommuninvånare) måste ingå borgen för hamn AB:s låneförpliktelser, vars verksamhet har ett nationellt intresse för hela . Det är staten som bör ta ekonomiskt ansvar för utbyggnaden av hamn genom att åta sig borgensåtagande för hamnutbyggnaden.
mot · GZ02T473 · 2011-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur ett ökat stöd till enskilda vägar kan åstadkommas. Enskilda vägar är en viktig del i vägsystemet. En miljon människor använder denna del av vägnätet , och mer än hälften av det utnyttjas för näringslivets transporter, främst inom skogsnäringen. Det svenska vägnätet består av vägar. Av dessa är mer än två tredjedelar enskilda vägar, av varierande betydelse. Allt skogsbilvägar, varav många inte är öppna för trafik, till vägar och gator i tätorter med enskilt huvudmannaskap. och Alliansen har medverkat till ett kraftigt ökat stöd till de enskilda vägarna. har stödet ökat från till 2010. Behoven är dock fortsatt mycket stora. Enskilda vägar står för en stor transportförsörjning för både enskilda och näringslivet. Därför måste detta viktiga område i fortsättningen prioriteras ännu högre .
mot · GZ02T474 · 2011-10-03 00:00:00 — anvisar till utgiftsområde 22 Kommunikationer 1 utöver vad regeringen föreslagit för eller således 44 . Utan att äventyra utgiftstaket eller överskottsmålet avsätter vi kraftiga resurser för att komma till rätta med de stora bristerna i vårt gemensamt ägda järnvägsnät. Våra satsningar är långsiktiga och syftar till bättre underhåll, investeringar i befintliga nät samt utbyggd spårkapacitet.
mot · GZ02T475 · 2011-10-03 00:00:00 — Fler gång- och cykelvägar för miljön, hälsan och säkerheten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramarna för regeringens inriktningsbeslut utöka byggandet av nya gång- och cykelvägar. Både ur ett miljöperspektiv och ur ett folkhälsoperspektiv är förbättrade möjligheter att kunna välja cykeln som transportmedel framför bilen på kortare sträckor att föredra. På många platser i vårt land är dock inte cykeln det alternativ den skulle kunna vara. Det beror på att trafiksituationen är sådan att det är förenat med stor risk att cykla. En gång- och cykelbana skild från vägen för motortrafiken gör att fler kan välja att cykla, vilket inte bara skulle vara av fördel när det gäller miljö- och folkhälsoperspektivet utan också ur en trafiksäkerhetsaspekt. Vi har också hört om trafiksituationen vid många skolor, med ökad biltrafik då föräldrar skjutsar sina barn till skolan. Vid många skolor skulle biltrafiken minska, med större säkerhet som följd, om man fick säkra gång- och cykelvägar till skolorna där sådana saknas. På samma sätt skulle också arbetspendlingen för många bli både säkrare, påverka hälsan positivt och vara mer miljövänlig om man hade tillgång till en säker gång- och cykelväg till sitt arbete. Det handlar inte bara om gång- och cykelvägar i tätorter, där kommunerna ofta ansvarar för vägarna. Det handlar lika ofta om att bygga gång- och cykelvägar i anslutning till det statliga vägnätet på både kortare och längre sträckor. Vid byggande av nya gång- och cykelvägar bör man då också i planeringen sträva efter att skapa ett sammanhängande vägnät, även om det kan komma att byggas i etapper. Vid många mindre vägar kan också byggandet av gång- och cykelvägar ske i samarbete med byalag eller andra föreningar med boenden utefter vägen som med hjälp av statligt stöd själva kan anlägga gång- och cykelvägar eller enklare varianter av så kallade gång- och cykelstigar. I det statliga anslaget för byggande och upprustning av vägar bör därför särskilda medel avsättas för att användas till att utöka och snabba på byggandet av nya gång- och cykelvägar. Per Lodenius (C)
mot · GZ02U242 · 2011-10-03 00:00:00 — Svenskt erkännande av staten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör erkänna staten . Frågan om som egen stat är nu definitivt uppe på den internationella dagordningen och den ska behandlas i FN. är det upp till varje nation att ge staten sitt erkännande eller att inte göra det. Palestiniernas rätt till en egen stat är odiskutabel. rätt att existera är lika odiskutabel. Båda folken har rätt till en framtid i fred och trygghet i två fria, livskraftiga och demokratiska stater sida vid sida. Ett erkännande av staten är ett steg på vägen. bör erkänna staten .
mot · GZ02U250 · 2011-10-03 00:00:00 — Jordbrukets del av biståndet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jordbrukets betydelse för utvecklingen av biståndspolitiken. Antalet undernärda människor på jorden har ökat till följd av de ekonomiska kriser som drabbat världen. överskrider antalet undernärda en miljard. I finns det inom jordbruket en potential att öka produktiviteten och att öka de inhemska marknadsandelarna. Det är mycket beklagligt att de rika länderna har minskat den del av biståndet som går till jordbruksutveckling. gav av allt sitt bistånd till jordbrukssektorn. har denna andel minskat till . Både bistånd och EU:s bistånd behöver i mycket högre grad riktas mot jordbrukssektorn. Det handlar om att hjälpa till med investeringar för att öka produktiviteten men också om att skapa förutsättningar för en fungerande marknad, exempelvis fungerande infrastruktur. om jordbruket, 2008 : Agriculture for Development, konstaterade redan då att BNP-tillväxt som härrör från jordbrukssektorn har fyra gånger så stor effekt när det gäller att höja inkomsterna för de fattigaste jämfört med tillväxt inom andra sektorer av ekonomin. Detta har accentuerats med tanke på de klimatförändringar som sker och som framförallt drabbar utvecklingsländerna i . Utbyggnad av infrastruktur och tillskapande av fungerande avsättningsmarknader för jordbruksprodukter är avgörande för jordbrukets lönsamhet och därmed för jordbrukssektorns möjligheter att dra till sig investeringar. För att förbättra marknadernas funktionssätt krävs inte enbart insatser inom jordbruksproduktionen; även infrastrukturen har avgörande betydelse för fungerande marknader. Det behövs också breda satsningar på forskning, teknikutveckling och rådgivningsinsatser. Mikrokrediter, stöd till lokala marknader samt rättvis handel är verkningsfulla instrument i detta arbete, förutsatt att de nationella institutionerna stärks och att importländernas tullar hålls nere. Utan fungerande lokala och nationella institutioner har teknologiöverföring och övergång till grödor med högre avkastning ingen effekt vad gäller att hjälpa de fattigare, småskaliga jordbrukarna. Detta är den stora utmaning som bör bidra till att möta genom offensiva satsningar i biståndsarbetet.
mot · GZ02U253 · 2011-10-03 00:00:00 — Politik för en global utveckling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om varje politikområdes skyldighet att bära sina egna kostnader så att biståndsanslaget även fortsättningsvis går till bistånd. Mer än en miljard människor lever i yttersta fattigdom. Många saknar mat för dagen och har inte tillgång till rent vatten. har som ett rikt land ett ansvar att öka ansträngningarna för att tränga undan fattigdomen från jordens yta. Fattigdom hör inte hemma här. Vi måste ha jordens fattiga i åtanke i allt arbete. Vårt agerande på alla plan och inom alla politikområden ska motverka fattigdom och främja mänskliga rättigheter. politik för global utveckling (PGU) formulerar en samstämmig politik för hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning och syftar till att samla alla politikområden i arbetet mot fattigdom och för mänskliga rättigheter. Men det måste också slås fast att alla åtgärder som främjar målen för svensk utvecklingspolitik inte är bistånd. Det finns annars en risk att andra politikområden börjar nagga biståndet i kanten. Alla politikområden måste dra åt samma håll. menar att det är viktigt att tydliggöra att varje politikområde måste bära sina egna kostnader för genomförandet av den beslutade politiken. Handelsfrämjande åtgärder eller militärens internationella åtgärder ska därför inte ses som bistånd, trots att de mycket väl kan och ska bidra till uppfyllelse av utvecklingsmålen.