ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Kr327 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det skånska ålagillet bör föras upp på den svenska förteckningen över det immateriella kulturarvet som ska presenteras för . fattades beslut om en svensk anslutning till konvention till skydd för det immateriella kulturarvet. Konventionen syftar till att höja medvetandet om, öka kunskaperna om och säkra respekten för de immateriella kulturarven. Ansvaret för anpassning till konventionen har givits till och folkminnen. En delrapport av uppdraget ska redovisas 2012 och en slutrapport ska lämnas till regeringen . Med immateriellt kulturarv förstås enligt konventionstexten ett kulturarv som överförs mellan generationer. I första hand ska kulturarv som är hotade säkerställas. De områden som täcks av konventionen innefattar a) muntliga traditioner och uttryck, däribland språket, b) scenkonsterna, c) sociala sedvänjor, riter och högtider, d) kunskap och sedvänjor rörande naturen och universum samt e) traditionell hantverksskicklighet. Enligt artikel 12 i konventionen är skyldigt att upprätta en förteckning över det immateriella kulturarv som uppfyller de ovan angivna kriterierna. Vår uppfattning är att det skånska ålagillet är en viktig del av immateriella kulturarv, som uppfyller samtliga uppställda kriterier och som därför bör föras in i den förteckning över det immateriella kulturarvet som presenterar för . Ålagillet är en flerhundraårig tradition med stor betydelse för den regionala identiteten i nordöstra och skulle kunna beskrivas både som en social sedvänja och en högtid som bidrar till att bevara kunskaper och sedvänjor rörande naturen. Trots sin folkliga popularitet är traditionen långsiktigt hotad genom sin intima koppling till ålen och ålfisket. Trots att den är landskapsfisk, så har ålen tyvärr blivit alltmer sällsynt i de skånska vattnen, liksom i de flesta andra av världens vatten. Ålbeståndet har minskat dramatiskt under och ålen är en utrotningshotad art, vilket bland annat lett till restriktioner av fisket och en försvagning av det materiella och immateriella kulturarv som är kopplat till näringen. Den särskilda uppmärksamhet som ett uppförande av det skånska ålagillet på den svenska förteckningen till skulle ge hade sannolikt bidragit till att öka den allmänna medvetenheten om ålens och ålfiskets utsatta situation.
mot · GZ02Kr330 · 2011-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid anvisar till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid utöver vad regeringen föreslagit för eller således 12 . Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Forum för levande historia Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Bidrag för kvinnors organisering Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Reformerat pensionssystem för scenarbetare föreslår en omfattande satsning på bevarandet och levandegörandet av det svenska kulturarvet i form av bland annat utökat stöd till kulturarvsbevarande institutioner, införandet av kulturarvs-ROT och en statlig kulturarvsfond. Vi föreslår även större satsningar på barnkulturen, kultur för äldre och på en förbättring av scenarbetarnas pensionsvillkor. Satsningarna finansieras bland annat genom stora neddragningar på den mångkulturalistiska kulturpolitiken och genom vissa minskningar av subventionerna till samtidskulturen.
mot · GZ02MJ228 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör prioritera satsningar på utsättning av ålyngel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör påverka EU i riktningen att mer ålyngel måste sättas ut. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ålen bör ges möjlighet till vandring även där det finns kraftverk med hotande turbiner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna en fortsatt ålkultur med hållbart fiske, förädling och ålagillen. Enligt de senaste forskningsrönen är den europeiska ålen av ett och samma bestånd utan genetiska skillnader. Orsaken bakom nedgången är oklar, men faktorer som klimatförändringar, ändrade havsströmmar, utfiskning och miljögifter spelar säkert en avgörande roll. Ålen leker i mellan och . Ålynglen förs efter leken mot av . Där växer ålen upp på kusten och i inlandsvatten. I norra blir huvuddelen av ålen, som faktiskt bestämmer kön i detta stadium, honor medan de sydeuropeiska ålarna i huvudsak blir hanar. är ålen lekmogen och vandrar över till och leker. Eftersom orsaken till tillbakagången av ålens bestånd är osäker och med tanke på att ålen har en livscykel krävs såväl kraftfulla som omedelbara åtgärder. Förslaget var tidigare att stoppa fisket efter lekvandrande ål. Dessutom föreslogs åtgärder för att underlätta ålens vandring via vattendragen ut till havet. Angående det omfattande fiske efter ålyngel som bedrivs på i södra föreslogs inga omedelbara åtgärder. I denna del av vandrar det till skillnad från norra ännu in en relativt stor mängd ålyngel. Dessa fångas i stor mängd; uppskattningsvis en och halv miljard ålyngel fångades . Dessa ålyngel säljs för stora pengar till ålodlingar både i och i där är en stor odlingsnation. En viss del av ålynglen nyttjas även för direkt konsumtion i . En större omfördelning av överskottet av ålyngel bör ske till de underutnyttjade uppväxtområdena i norra . Här kan regeringen göra en insats när det gäller mer utsättning av ålyngel. Ett hållbart fiske är givetvis också nödvändigt. På så vis kan vi bygga upp ett starkt lekbestånd . Då är vår förhoppning att förutsättningarna för ålen har förbättrats och att reproduktionen fungerar. Det är viktigt att värna ålen, landskapsfisk, till en fortsatt ålkultur med fiske, förädling och ålagillen.
mot · GZ02MJ260 · 2011-10-02 00:00:00 — Skyddsjakt på skarv och säl tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad skyddsjakt på skarv och säl. Den tidigare hotade populationen av skarv har utvecklats mycket mer än förväntat och är mer än tillfredsställande för att garantera överlevnad. Den kraftigt växande populationen har blivit ett stort problem då skarven är en skicklig fiskare och dessutom gärna tar fiskar som fastnat i yrkesfiskares nät. Den nätfångade fisken får bitskador från attackerande skarvar som ibland också fastnar och drunknar bland näten. En vuxen skarv äter i genomsnitt fisk per dag. En undersökning som gjort visar att 10 000 skarvar på äter upp mer än två miljoner torskar och runt arton miljoner plattfiskar . Skarvpopulationens utbredning är svårbedömd och eventuell skyddsjakt måste vara reglerad efter skyddsprinciper för långsiktiga överlevnad. Men med låga bestånd av havsörn saknar skarven naturliga fiender och förökar sig onaturligt snabbt. Skyddsjakt bedrivs med olika förutsättningar beroende på beslut från olika länsstyrelser. Orsaken till att man ansett skyddsjakten berättigad har grundats på att skarven lokalt har grundat så stora kolonier att den helt utkonkurrerat yrkes- och fritidsfiskarna. I och andra delar av uppstår problem kring skyddsjakten eftersom endast ger tillstånd till skyddsjakt åt yrkesfiskare. Eftersom de flesta av dem saknar jaktlicens blir skyddsjakten mycket begränsad. En lösning på det problemet är att yrkesfiskarna får ta hjälp av jägare med godkänd licens. Med anledning av de skador skarven orsakar på fisket och fiskbeståndet finns det all anledning att öka skyddsjakten ytterligare eftersom trots den befintliga skyddsjakten kraftigt ökat . Detsamma gäller jakt på säl, eftersom sälens utbredning också medför stora påfrestningar på torskbeståndet i .
mot · GZ02MJ261 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändrade regler för kommersiell bärplockning. Allemansrätten anger vilt växande bär och svamp som tillhörande markägaren så länge de står på rot eller sitter på riset. Markägaren kan dock inte hindra någon från att plocka på marker där allemansrätten gäller. Så länge det sker utan skada eller besvär för markägaren finns inte heller något förbud mot kommersiell plockning i stor skala. Större grupper av människor som i kommersiellt syfte plockar bär ökar risken för att stora avtryck lämnas i skog och mark i form av efterlämnat skräp och söndertrampade plantor. Enskilda vägar riskerar också att utnyttjas på ett sätt som överbelastar. Det finns därför skäl att uppmana till översyn av nuvarande regler utifrån dessa anledningar. Det finns också anledning att skärpa lagstiftningen i syfte att stärka äganderätten. Svensk lagstiftning definierar väl när näringsverksamhet förekommer i samband med organiserade verksamheter. När en näringsverksamhet förekommer bör därför ett avtal tecknas mellan den som betecknas som arbetsgivare/uppdragsgivare och markägaren enligt avtalslagen innan plockning kan ske.
mot · GZ02MJ265 · 2011-10-02 00:00:00 — Innehållsdeklaration av livsmedel i offentlig verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om innehållsdeklaration av livsmedel i offentlig verksamhet. I takt med att de ekologiska gränserna för människans aktiviteter blir allt mer ansträngda ökar kravet på olika verksamheter att redovisa och minimera sin negativa miljöpåverkan. Det borde även gälla livsmedel som serveras i offentliga verksamheter. Livsmedel utgör en stor del av det fotavtryck varje människa lämnar efter sig på vår jord. Hur livsmedel produceras, var och med vilka tillsatser har betydelse inte enbart för miljön utan även för hälsan för den som i slutändan skall äta upp maten. Men man skall inte heller glömma att produktionsmetoderna i den globala arbetsfördelningen ibland kan vara mycket påfrestande och ohälsosamma för jordbruksarbetarna. Det offentliga bör gå före säger vi ofta; vi politiker skall visa vägen. Visst finns det kommuner som är framåt, men på detta område menar jag att det nu är moget för lagstiftning om innehållsdeklarationer för mat som används i offentliga verksamheter. Jag vill inte hävda att jag är en sådan expert att jag skulle kunna peka ut alla detaljer som en sådan deklaration skall innehålla men jag är övertygad om att förutom en klassning enligt några vedertagna klassningssystem som nått stor spridning bör en sådan deklaration kompletteras med information om ursprungsland, förädlingsland, förpackningsland och infrysningsland. bör enligt min mening ge regeringen till känna som sin uppfattning att tiden är mogen för ett initiativ till en lagstiftning för innehållsdeklaration av livsmedel i offentlig verksamhet.
mot · GZ02MJ266 · 2011-10-02 00:00:00 — Minska krånglet inom jordbruket tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör införa föreslagna lättnader för certifierad ekologisk produktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att det nya jordbrukspolitiska programmet inom EU ger liknande lättnader för certifierad ekologisk produktion. Arbetet med att minska krånglet för den egna företagaren har varit en angelägen fråga för och i debatten. En typ av företagare som fortfarande går att förenkla och förbilliga för, är den ekologiskt certifierade bonden. Frivilligt underkastar sig han eller hon växtodlings- och djurhållningskontroller för att certifiera sin ekologiska produktion. Dessutom betalar han eller hon för detta. Dessa kontroller liknar i mångt och mycket andra kontroller från samhället som syftar till att säkerställa att vissa miljökrav . Därför borde det rimligen gå att låta den certifierat ekologiske bonden slippa vissa av dessa kontroller och därtill hörande kostnader som administrerar. I samband med revideringen av EU:s jordbrukspolitik bör regeringen verka för att vanliga jordbrukskontroller som EU kräver blir lindrigare för certifierat ekologiska bönder.
mot · GZ02MJ267 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda införandet av ett pantsystem för cigarettfimpar. Vi vill alla ha en snygg och städad omgivning. Tyvärr verkar detta vara ett allt mera ökande problem. I alla fall upplever många medborgare detta på gator och torg. Det kommer allt fler undersökningar och mätningar om skräp där man jämför olika städer med varandra i fråga om nedskräpning. Regeringen har uppmärksammat problemet och infört böter vid nedskräpning. Det är mycket bra. Men man har även fått stor kritik på grund av att man inte låter böterna omfatta den enskilt största nedskräpningsfaktorn i dagens samhälle: cigarettfimpar. Sedan vi väckte en motion om pant för fimpar i riksdag har problemet uppmärksammats allt mer. finns det mätningar som tydligt visar vilken typer av skräp som ligger på våra gator, torg och ute i naturen. Resultatet av dessa mätningar är tydligt, nämligen att på gator och torg utgör cigarettfimpar av nedskräpningen, vid våra stränder (källa: SCB 2011). Att då exkludera cigarettfimpar från bötessystemet vid nedskräpning ter sig därmed som högst obegripligt. Kritiken vid införandet av systemet var även mycket omfattande. Samtidig kan man fråga sig om böter vore ett effektivt medel mot nedskräpning av fimpar. Det borde vara ett enklare system om man lät rökarna själva betala för omhändertagandet av fimparna och införde ett ekonomiskt incitament för att rökarna själva tar hand om sitt skräp. Ett enkelt och effektivt sätt att få bort fimparna från gator och torg vore att införa ett pantsystem för fimpar. Detta skulle i första hand uppmuntra rökarna att ta ansvar för sina fimpar och lämna tillbaka dem till framtida insamlingsstationer, men även andra personer skulle få ett incitament till att hålla våra gator och torg rena från fimpar. Ett sådant system skulle även höja priset på cigaretter, vilket skulle bidra till en ökad folkhälsa genom att färre får råd att röka. Frågan är i högsta grad levande och många upplever den som mycket aktuell. Särskilt efter den debatt som uppstod när åklagaren exkluderade det mest frekventa nedskräpningsobjektet i vår näromgivning, cigarettfimpar, från den nya nedskräpningslagens bötessystem. behövs ett initiativ från lagstiftaren, det vill säga , för att frågan tas på allvar och regeringen får i uppdrag att utreda frågan. Resultatet skulle bli renare och mera välstädade gator och torg i våra samhällen samt friskare människor. Och vem vill inte ha det?
mot · GZ02MJ268 · 2011-10-03 00:00:00 — Långsiktigt hållbart och ekonomiskt skogsbruk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda införandet av ett skogsbruk enligt Lübeckmodellen i . Denna motion beskriver i korta ordalag en nygammal skogsbruksmodell som ger en vacker skog att gå i och kan leverera energi och råvaror till industrin. Det är en skogsbruksmodell som även har vunnit flera internationella utmärkelser vad gäller ekonomi, ekologi och sociala värden. Lübeckmodellen har tagits fram av forskare i och är en väl beprövad metod som även håller på att sprida sig till . Lübeckmodellen är en naturnära form av kontinuitetsskogsbruk, där man skördar virke och skogsråvara ur skogen i samklang med skogens naturliga ekosystem. Detta sker genom att avverkningen fokuseras på stora träd som då ger god lönsamhet, eller på träd som håller låg kvalitet och konkurrerar ut bättre dito. I det ena fallet ger det i timmer, i andra fallet massaved eller bioenergi. Förebilden är skogens naturliga struktur och sammansättning. Skog har växt långt innan vi började bedriva skogsbruk och skog vet väl hur den skall både växa och föryngra sig, på all mark, i hela . Detta ger även att de för platsen naturliga trädslagen premieras, då dessa är de mest lämpade att uthålligt ta tillvara och öka markens produktionsförmåga. Den kostsamma delen i dagens skogsbruk är planterings- och ungskogsfasen. Den fasen upplevs även som otillgänglig med avseende på rekreation, sport och turism. Båda dessa faser kommer man i stort sett helt ifrån med Lübeckmodellen. Man kan sammanfatta det hela med att detta är ett skogsbruk som ger gott om utrymme för både ekonomiska, ekologiska och sociala värden parallellt och kontinuerligt. Detta ger skogar som: blir väl lämpade för rekreation, bärplockning och turism blir mindre känsliga för stormar och skadeinsekter kommer att rymma så gott som alla rödlistade arter uppfyller tyska FCS:s skogsstandard, som är en av de bästa i världen, och som kommer att ge skogsbruk en topplacering vad gäller ekonomi, ekologi och sociala värden. Jag föreslår därför att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda införandet ett skogsbruk enligt Lübeckmodellen i .
mot · GZ02MJ271 · 2011-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att identifiera, skydda samt ta fram och genomföra förvaltningsplaner för att inrätta skyddade områden motsvarande av havsområde. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en detaljerad plan för hur besluten om fler skyddade områden ska genomföras. Under förhandlingarna I , , om konventionen om biologisk mångfald (CBD) arbetade och EU för att av haven ska skyddas. 1 Inom CBD nådde inte upp till sin ambition. Delmålet som antogs blev att skydda av land- och vattenområden samt av kustområden och områden från exploatering. Andra delmål som antogs var att stoppa överfiskningen samt att restaurera av degraderade ekosystem för att ge motståndskraft mot klimatförändringar och möjlighet att lagra koldioxid.2 Det finns dock inget som hindrar att målsättningen höjs på det nationella planet. har avsatt av sitt hav, och som skyddade områden. För är siffran . bör kunna genomdriva nationellt det man har drivit internationellt. och känsliga läge talar för att inte ska ha en mindre andel skyddade områden än till exempel och . I rapporten är det bråttom! föreslog 2008 ett nytt delmål för bevarande av naturvärden: ska ett representativt nätverk av skyddsvärda områden omfattande av area finnas och bevaras. Regeringen har lagt rådets förslag i byrålådan. I stället har en parlamentarisk beredning tillsatts. Beredningen har föreslagit att en strategi tas fram inom området en sammanhållen vattenpolitik. Enligt beredningens planering ska uppdrag arbetas fram ända fram till slutet av 2014. Nytt förslag till etappmål ska enligt planeringen tas fram inom arbetet med strategin. Det kommer med andra ord att dröja innan det blir ett etappmål som ersätter det förslag som rådet lade fram i rapporten är det bråttom!. Vi anser att regeringen förlorar alltför mycket tid på sin passivitet och sin långbänk. Vi anser att regeringen bör identifiera, skydda samt ta fram och genomföra förvaltningsplaner för att inrätta skyddade områden motsvarande av havsområde. Detta innebär mer konkret att länsstyrelserna i kustlänen bör få i uppdrag att i samråd med Havs- och vattenmyndigheten identifiera, skydda samt ta fram och genomföra förvaltningsplaner, inklusive reglering av fiske, för ett ekologiskt sammanhängande och funktionellt nätverk av skyddade områden motsvarande av havsområde, inklusive ekonomiska zonen. För att nå ett mål framåt behövs ett målmedvetet arbete med lägesrapporter och kontrollstationer på vägen dit. Konkret betyder det att Havs- och vattenmyndigheten bör få i uppdrag att efter samråd med länsstyrelserna, , och senast redovisa en detaljerad plan för hur besluten om fler skyddade områden ska genomföras, inklusive beslut i ekonomiska zonen. Myndigheten bör också få i uppdrag att redovisa hur långt arbetet mot det långsiktiga målet 2018 framskridit. Redovisningen bör innehålla uppgifter om skyddad yta, skyddsform, status för förvaltningsplaner och status för miljökvalitetsnormer samt åtgärdsprogram för områdena.
mot · GZ02MJ285 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett gränsvärde för buller från vindkraftverk på max (A) vid en punkt från ett boningshus ytterväggar. En av lärdomarna från den långa process som föregick placeringsbeslutet om slutförvar av kärnkraftsavfall var vikten av en lokal och transparent förankring för att vinna acceptans. Behovet av att applicera samma princip aktualiseras runt om i landet där människor ser vindkraftverk uppföras i nära anslutning till sin boendemiljö. Vindkraften är en förnybar energikälla med en spännande utveckling mot att bli tystare, effektivare och betydelsefull för vår totala energiproduktion. Vindkraften kommer emellertid inte att bli ett reellt alternativ om varje konstruktion uppförs mot dess grannars vilja. Människor som flyttat till landsbygden i jakt på tystnad får sin livsmiljö radikalt förändrad när högresta byggnadsverk som vindkraftsanläggningar uppförs i nära anslutning till deras bostäder. Dagens regler anger en maximal ljudbild på (A) mätt från en boningsfastighets väggar. Den som önskar vistas ute på sin gård får därmed acceptera en högre ljudnivå. Forskning vid har visat att bullret från vindkraft är underskattat. Var tredje person uppger att de blir mycket störda även om bullret inte får överskrida (A) intill bostaden. Störd nattsömn, huvudvärk, yrsel, tinnitus, koncentrationssvårigheter, högt blodtryck och hjärt-kärlsjukdom har rapporterats som wind turbine syndrome i . Det finns nu en växande opinion som föranleder kommuner att inlägga veto i samband med att kommuner tar ställning till nya vindkraftverks bygglov. De växande motsättningar mellan boende som eftersträvar en bullerfri miljö och vindkraftsaktörer som gjort sig gällande i såväl som i norra föranleder att jag efterlyser en regeländring. Det kommunala vetot är en förutsättning för fortsatt vindkraftsbyggande, men för att det ska fungera behöver vi striktare gränsvärden för buller. Med ett gränsvärde för buller satt till (A) gällande vid en punkt från boningshusets ytterväggar främjas vindkraftens möjligheter till en vidare etablering under folklig acceptans.
mot · GZ02MJ287 · 2011-10-03 00:00:00 — Näringsvillkoren för svensk grisuppfödning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra näringsvillkoren för svensk grisuppfödning. föds drygt 100 000 grisar upp på , vilket gör produktionen till en viktig del av både livsmedelsindustrin och lantbruket där. De positiva värdena i förutsättningarna för produktion på ön gör att branschorganisationerna ser stor potential i produktionsutvecklingen. Det europeiska regelverket gällande grisuppfödning närmar sig nu svenska djuromsorgsnivåer. kommer regelverket för fullspaltsgolv i slaktsvin- och smågrisstallar att skärpas genom nya mått som ska underlätta för grisarna att stå och gå. Dock kommer det att medföra större arbetsbelastning och ökade kostnader för grisuppfödarna, inte minst ur investeringssynpunkt. kommer fullspaltsgolv till slaktsvin och smågrisar att förbjudas i hela EU , något som i redan förbjudet. Det är en åtgärd som förvisso ämnar uppnå mer lika konkurrensvillkor. Men det är av yttersta vikt att hindra framtida myndighetsbeslut som urholkar den svenska grisproduktionens konkurrenskraft. De svenska grisbönderna har under föreskriften öppenhet samt gott konsumentförtroende ålagts åtgärder som inneburit ökad arbetsbelastning för grisuppfödarna och kostnaderna, inklusive de för investeringar, har stigit. Vissa av dessa åtgärder har införts i samråd med näringen. Men då dagens lönsamhet är dålig inom branschen finns det helt enkelt inte mer utrymme för ytterligare pålagor för den svenska grisproduktionen. Alliansregeringen har via Landsbygdsprogrammet uppmärksammat problemet och i budgeten avsätts de nästkommande fem åren i en särskild djurvälfärdspeng där bland annat ingår som investeringsstöd för grisproducenter. Det är viktigt att de avsatta pengarna kommer till användning och tar de slut bör regeringen se över möjligheten att bidra med mer så att den svenska grisnäringen behåller konkurrenskraften.