ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02K333 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av valkretsindelningen eftersom så stora förändringar inträffat efter att godkände proposition 1968:27. från valen , utgiven , berör bland annat proportionaliteten i valsystemet och storleken av valkretsarnas betydelse liksom utjämningsmandatens. skriver i nämnda rapport (Rapport 2011:1): I alla val till , med undantag för valet , har valsystemet gett ett proportionellt valresultat. Vid riksdagsvalet blev överrepresenterat med ett mandat på Socialdemokraternas bekostnad. I riksdagsvalet kom Socialdemokraterna att få 3 mandat för mycket och 1 mandat för mycket i fördelningen av de fasta valkretsmandaten. Eftersom de partierna fick behålla mandaten kom , , att få vardera ett mandat för lite. Vid val till har denna effekt uppkommit vid flera tidigare val. Det har varit känt att denna effekt skulle kunna uppstå om ytterligare partier kom att klara 4%-spärren och delta i mandatfördelningen. Samma effekt skulle kunna uppstå vid en uppdelning i ytterligare valkretsar. Den centrala valmyndigheten har för tidigare offentliga utredningars räkning gjort ett stort antal simuleringar som visat effekterna av systemet vid olika partisammansättningar och valkretsindelningar. En ändring av första divisorn vid mandatberäkningen har också belysts. Den effekt av det proportionella valsystemet som uppkommit vid valet kommer troligtvis att uppkomma också vid framtida val. Med hänsyn till den vid detta val relativt stora avvikelsen bör frågan aktualiseras på nytt. utredningar har fokuserat på möjligheten att minska vissa valkretsars storlek, alternativt öka antalet valkretsar. För väljarna är indelningen i valkretsar svår att förstå och framstår som ett hinder. Många som vänder sig till valmyndigheterna vill rösta på kandidater som partiet nominerat i en annan valkrets. Vid en eventuellt kommande regionreform bör det enligt utredas om valkretsarna ska anpassas till regionerna. Maj:ts proposition 1968:27 underskriven av och kontrasignerad hänvisas till Grundlagsberedningens beräkningar av mandatutfallet med 4- och 12-procentsspärrarna (bilaga 2, sidorna 251252) för riksdagsvalen 1960 och 1964 (350 mandat). Den helt avgörande skillnaden är dock en annan, nämligen att beräkningarna utgår från att fem partier klarar 4-procentsspärren, inte som skedde vid valet åtta partier. Det gör att den proportionalitet som eftersträvades av rent matematiska skäl kan komma att inte kunna uppnås om inte valkretsarna anpassas efter dessa nya förhållanden. Ett alternativ är att utöka antalet utjämningsmandat från dagens 39 av 349 mandat med kanske ytterligare ett tiotal, vilket i sin tur skulle dels minska antalet mandat i några redan små valkretsar, dels göra det än svårare för väljarna att förutse hur deras personröster kommer att påverka valutgången. Mot denna bakgrund bör ge regeringen till känna att en total översyn av valkretsindelningen bör ske inför valet och att frågan om en utökning av antalet utjämningsmandat trots de nackdelar som ovan nämnts bör ingå i uppdraget.
mot · GZ02K339 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av kommunallagen. kommun i har varit en bygd med låg tillväxt. Men har det vänt, och det har blivit en mycket positiv utveckling med mer än 200 nya arbetstillfällen. Det har skett mycket tack vare förändringarna inom glasindustrin och Glascenter. Den positiva utvecklingen har bl.a. inneburit att det har efterfrågats hotell för att klara det ökade trycket inom besöksnäringen. Genom beslut i kommunfullmäktige har kommunen beslutat att i samverkan med en näringsidkare inom glasindustrin på orten satsa på att bygga ett hotell. Det är en viktig uppgift för kommunen att försöka stimulera företag att etablera sig i kommunen och underlätta för redan etablerade företag att utvecklas och växa. Det är bra med ett starkt kommunalt engagemang i näringslivsfrågor, och kommuner måste få rimliga förutsättningar att bedriva aktiv näringspolitik. Att vara positiv till satsningar inom näringslivet, att medverka i och stödja samarbetsprojekt mellan företag är mycket viktigt inte minst i små kommuner. Men det som har hänt i visar att kommunallagen bör ses över. Dagens lagstiftning förbjuder kommun att stödja bygget av hotellet. Det som länsrätten stöder sig på är en bestämmelse . Den reglering som finns i kommunallagen behöver moderniseras i syfte att stärka kommunernas förutsättningar. Det finns därför skäl att göra en översyn av kommunallagen och bättre anpassa den till dagens .
mot · GZ02K341 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om öppenhet kring finansiering av enskilda kandidaters personvalskampanjer. har i bred enighet beslutat att vallagen skall ändras så att spärren för personval till skall sänkas från . Därmed blir personvalsspärren i samband med allmänna val i enhetlig för kommun- och samt och . Denna förändring kommer med största sannolikhet att öka möjligheten för enskilda kandidater att bli invalda med hjälp av personkryss även om de står långt ner på sina partiers listor. Därmed torde det ske en ordentlig ökning av antalet personvalskampanjer till riksdagsvalet . För att en sådan kampanj skall vara framgångsrik kommer det att krävas en ordentlig finansiering. Många kandidater kommer därför att söka sponsring från företag och olika intresseorganisationer. Jag menar att det måste vara tydligt för väljarna vem det är som sponsrar eller finansierar enskilda kandidaters valkampanjer och vad finansiärerna i sin tur blivit lovade. Det är rimligt i ett öppet och demokratiskt samhälle att väljarna vet vad de får när de lägger sin röst på en viss kandidat. Därför krävs det att vi i lag reglerar att den som kandiderar till och som bedriver personvalskampanj öppet redovisar var man får sin finansiering ifrån och vad man i sin tur har för åtaganden gentemot sponsorer och finansiärer. Denna lag bör omfatta öppenhet kring både direkt och indirekt ekonomiskt stöd.
mot · GZ02K342 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring i sekretesslagen. I det drogförebyggande arbetet framhålls det från politiker, polisen, tullen, kommunen och andra berörda vikten av samverkan och samarbete för att nå framgång. För att detta ska fungera på bästa sätt behövs det verktyg, vilket vi till viss del saknar . Ett sådant verktyg skulle kunna vara en form av gruppsekretess. Men nuvarande sekretesslagstiftning lägger hinder i vägen för detta då vi i gruppen har olika grader av sekretess. Det finns många olika forum för samarbete vad gäller barn och ungdomar i . I kommun finns en samverkansgrupp Glöden. I gruppen finns det representanter från socialtjänst, skola, fritid och polisen. I dessa samverkansgrupper upplever vi en mycket stor frustration över de hinder som sekretesslagen medför. Det är av största vikt att man i dessa sammanhang har en lagstiftning som gör det möjligt så att man kan prata med varandra om individer i denna form av samverkansgrupp. Detta skulle vara möjligt om det fanns utrymme för en gemensam gruppsekretess inom ramen för sekretesslagstiftningen. Då ökar möjligheten för olika personalkategorier att ge rätt stöd och hjälp till den enskilde. Det innebär att gruppens medlemmar kan frigöra resurser för att sätta in insatser för att förhindra till exempel missbruk och andra destruktiva beteenden, och att gruppens medlemmar även i sitt vanliga arbete kan stödja den individ som man vid samverkansgruppens möte ansetts vara en riskperson. I har man arbetat med en form som möjliggör detta i det kriminalitetsförebyggande arbetet. Regeringen borde av nämnda skäl överväga att ändra i sekretesslagstiftningen så att den möjliggör en form för gruppsekretess, vilken till exempel skulle kunna tillåta gruppens medlemmar att skriva under en gruppsekretessförbindelse.
mot · GZ02K345 · 2011-10-04 00:00:00 — Samlad revision av statsbidrag till kommunsektorn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur en samlad revision av statsbidragen till kommunerna kan ske. I budgetpropositionen framgår bland annat att tillfälliga statsbidrag till kommunsektorn uppgår till och till för att hålla uppe inkomsterna i kommuner, landsting och regioner. Än mer pengar ges dock på regelbunden basis, och vid sidan av skatteinkomsterna svarar statsbidragen för de största inkomsterna i kommuner och landsting. uppgick statsbidragen totalt till . var då generella bidrag och riktade bidrag. Frågan är naturligtvis hur revisionen av de statliga medel som tillskjuts kommunsektorn på detta sätt utförs. För granskningen av den statliga verksamheten och därigenom medverka till god resursanvändning och en effektiv förvaltning i staten finns , som är en del av kontrollmakt. Myndigheten leds av tre riksrevisorer som självständigt beslutar om vad de ska granska. Deras maktbefogenheter sträcker sig dock inte till kommunsektorn, då bland annat det kommunala självstyret kan vara ett hinder för detta. finns visserligen vissa revisionsuppdrag hos länsstyrelserna och andra myndigheter, som exempelvis som kontrollerar behandlingshem etcetera. Denna form av revision sker dock bara inom vissa områden, och det finns inte någon övergripande kontrollfunktion som på ett oberoende sätt kan granska att de statliga medel som tillskjuts kommunsektorn används på rätt sätt och i enlighet med folkviljans direktiv. Mot denna bakgrund bör en utredning tillsättas för att ta ställning till hur statsbidragen till kommunerna ska granskas och revision ske. Övervägas bör hur en samlad statlig revision av de statliga bidragen till kommunerna kan ske, hur detta harmonierar med det kommunala självstyret samt om bör få ett utökat mandat med möjlighet att granska kommunsektorn som en del av kontrollmakt över budgetarbetet.
mot · GZ02K346 · 2011-10-03 00:00:00 — Meddelarskydd vid förundersökningar och ingripanden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av meddelarskyddet vid förundersökning och vid ingripanden. I samband med ett antal uppmärksammade brottmål har det förekommit läckor från förundersökningar och vid polisingripanden. Rättssäkerheten hotas av detta missbruk av meddelarfriheten. Meddelarfriheten innebär att envar har rätt att utan risk för straff lämna uppgifter till journalister för publicering. Enskilda poliser kan alltså, enbart för egen skull, lämna ut uppgifter som kan skada en förundersökning och på så sätt försvåra polisens arbete. Enligt tryckfrihetsförordningen har alltså vem som helst rätt att i strid med eventuell sekretess lämna ut uppgifter till pressen. Meddelarfriheten innebär att brottsliga handlingar i princip blir straffria. Detta är inte rimligt. Regeringen bör därför göra en översyn av meddelarfriheten och meddelarskyddet i sådana sammanhang.
mot · GZ02K347 · 2011-10-05 00:00:00 — Statens myndighetsservice till medborgarna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att verka för en enhetlig statlig service i hela landet. Statliga myndigheter blir alltmer otillgängliga, i synnerhet för de två miljoner medborgare som bor utanför städerna eller av olika skäl inte kan använda den teknikunderstödda servicen via Internet eller telefon. Bemannade kontor koncentreras i allt högre grad till tätorter, om de alls finns kvar. Det som saknas är en enhetlig servicestruktur över hela landet. Den offentliga servicen utvecklas enligt olika mönster och regeringens styrning i sammanhanget är svag. Statens myndigheter undersöker sällan möjligheten att samordnat driva servicen i exempelvis gemensamma kontor. Det finns dock exempel på fungerande s.k. servicekontor inom arbetsförmedling, skattekontor och skatteverk. I utredning Se medborgarna för en bättre offentlig service (SOU 2009:82) beskrivs en möjlig utveckling med gemensamma statliga och kommunala servicecentrum och servicepunkter som ska utgöra en grundservice över hela landet för service till medborgare och företag. Förslaget är att det i varje kommun ska finnas minst ett statligt servicecenter som ska vara bemannat med minst tre tjänstemän. Det är i högsta grad angeläget att staten tar ansvar för att upprätthålla en fungerande grundservice i hela landet. En tydlig sådan ambition är en del i strävan mot regional balans. Medborgare runt om i landet måste inom rimligt avstånd kunna få kontakt med personal från exempelvis skattekontoret, Arbetsförmedlingen och . Det personliga mötet är avgörande för människors möjligheter att ta del av myndigheters service och känna sig respekterade. Länsstyrelserna och de regionala organen bör ha ett särskilt ansvar för genomförande och samordning av projekt syftande till en förbättrad service. Inom ramen för regionala utvecklings- och serviceprogram bör ett aktivt arbete för att samordna service med inriktning på upprättande av minst ett servicekontor per kommun inledas. Statliga verk och myndigheter ska självfallet medverka i denna process som även bör vara öppen för kommunala, ideella och privata aktörer. Arbetsförmedlingen, , och polisen bör utgöra grundstommen i dessa kontor. Syftet är att förbättra och garantera en godtagbar servicenivå i hela .
mot · GZ02K348 · 2011-10-04 00:00:00 — Tydligare partibeteckningar på valsedlarna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tydligare partibeteckningar på valsedlarna med partiernas logga eller blomma. Vid årets val har vi noterat att flera väljare för sent upptäckt att de använt fel valsedel. Istället för att rösta på det parti man önskade sig har man lagt sin röst på ett annat parti. Detta för att valsedlarna har varit mycket lika varandra. I några fall har misstaget kunnat rättas till genom att röstningen gjorts om på valdagen, men . Det finns alltid ett problem när det finns rykten i gång i valrörelser: att det skulle förekomma oegentligheter eller att man helt enkelt byter ut ett partis valsedel mot en annan. Arhe Hamednaca (S)
mot · GZ02K349 · 2011-10-05 00:00:00 — Offentlig redovisning av kampanjbidrag till partier tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om offentlig redovisning av bidrag till politiska partier. har det rått en frivillig överenskommelse om hur bidrag till politiska partier ska redovisas. Enligt denna överenskommelse är det upp till varje parti att avgöra om man offentligt vill redovisa kampanjbidrag eller inte. Systemet har kritiserats i den offentliga debatten. Inte minst är frågan aktuell ur korruptionssynpunkt: om det är ett tillfredsställande system har vad gäller bidrag till politiska partier. Alltfler politiska partier har ändrat sin ståndpunkt och redovisar numera sina bidrag offentligt. En vanlig ordning för de partier som väljer att offentligt redovisa sina bidrag är att gåvor redovisas i partiernas årsredovisningar. Ett parti har dock hårdnackat vägrat att offentligt redovisa sina bidrag med hänvisning till valhemligheten. För de allra flesta är detta en helt obegriplig ståndpunkt som dessutom går emot den av alla partier så omhuldade offentlighetsprincipen. Politiska partier är till sin associationsform ideella organisationer och enligt svensk lagstiftningstradition har som lagstiftare valt att inte särskilt reglera det fria föreningslivet i lag. Självklart gäller svensk lagstiftning som till exempel skattelagstiftning, arbetsrätt med flera även för ideella organisationer, men särskilda lagstiftningar som reglerar föreningslivet har undvikits så långt det varit möjligt. Det vore därför en fördel om de politiska partierna kunde komma till en frivillig överenskommelse om hur bidrag till politiska partier ska redovisas. Men om inte detta är en framkomlig väg återstår inget annat än att via lagstiftning tvinga fram en redovisning för samtliga politiska partier. ska därför ge regeringen tillkänna att en reform, alternativt en ny lagstiftning, bör komma till skott så att samtliga politiska partier offentligt redovisar sina bidrag.
mot · GZ02K350 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att allmänna val bör föregå bildandet av eventuella regionkommuner och storlandsting. lämnade sin slutrapport om förutsättningar och villkor för en hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft har kommun- och landstingspolitiker i hela landet ägnat tid åt att diskutera vilka landsting som ska gå ihop och hur gränser ska dras. Diskussionen har ofta saknat folklig förankring i meningen att den diskuteras av människor utanför kommunernas och landstingens sammanträdesrum. Innan man genomför en omfattande omorganisering, som en regionbildning ändå är, bör människor få möjlighet att väga för- och nackdelar mot varandra i samband med en ordinarie valrörelse eftersom förändringen handlar om mer än att dra streck på kartan. Det handlar även om hur demokratin ska fungera med längre avstånd, fler personer och olika traditioner. Då hinner väljarna dessutom ställa krav på att man först diskuterar målen och vad en ny samhällsorganisation skulle åstadkomma innan organisationen papper. är till för medborgarna inte tvärtom.
mot · GZ02K354 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över offentlighets- och sekretesslagen för att underlätta vårdnadsutredningar. Enligt 6 kap. 19 § FB ska domstolen se till att frågor om vårdnad, boende och umgänge blir tillbörligt utredda för att ett ärende ska få ett rättssäkert beslut. ges därför tillfälle att lämna upplysningar till domstolen där en utredning förväntas vara väl genomlyst. Att domstolen har förtroende för vårdnadsutredning vittnar tidigare granskning där det framgick att domstolen följde utredarens rekommendationer och förslag i mer än åtta av tio fall (SOU 2005:43 s. 249). Utifrån detta kan konstateras att utredaren har stort inflytande över domstolens beslut, vilket i värsta fall kan få förödande konsekvenser för de inblandade parterna, och det drabbar framför allt barnen. Då det vid många uppmärksammade tillfällen visats att vårdnadsutredningar är undermåliga har granskningar visat på en rad olika orsaker som brister i kompetens av varierat slag samt i vissa fall olämplighet i ämbetet. Barns vilja och inställning har även alltför ofta negligerats, vilket kan innebära att de sedan riskerar leva i förhållanden som kan påverka livskvaliteten . Något som även kan ha medverkat till dåligt underbyggda vårdnadsutredningar är vår nuvarande sekretesslag som omöjliggör att nödvändig information i utredningsprocessen kommer fram. I 7 kap. 1 § gäller sekretess hos myndighet för uppgifter som bland annat rör missbruk och sexualbrott. Sekretessen innebär att allmän information som riktas mot den ena föräldern inte kan kontrolleras då denne först till måste medge sitt godkännande för ett kontrollutdrag. För att barnperspektivet ska vara ledande i kommande vårdnadsutredningar föreslås att sekretesslagen mjukas upp, vilket innebär att utredaren, som i sitt ämbete ändå har sekretess, ges tillstånd att inhämta all information som anses nödvändig för vårdnadsutredningen.
mot · GZ02K355 · 2011-10-03 00:00:00 — Meddelarskydd i skattefinansierad verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att meddelarskyddet ska omfatta anställda inom skattefinansierad privat verksamhet. Meddelarskyddet är en viktig grund i den svenska demokratin. Anställda ska kunna prata med media och larma om eventuella missförhållanden i förvissning om att arbetsgivaren inte får eftersöka vem som lämnat informationen. Utan meddelarskyddet skulle granskningen av den offentliga verksamheten tunnas ut och försvåras. Skyddet gäller dock inte för privatanställda, även om verksamheten är skattefinansierad. De senaste decenniernas privatiseringar och upphandlingar av skattefinansierad välfärdsverksamhet gör att en allt större del av den gemensamma välfärden sköts av privata företag. Om de anställda inom dessa verksamheter inte ges samma skydd som de offentliganställda riskerar granskningen av den svenska välfärden och offentlighetsprincipen att urholkas. Det finns exempel på hur anställda inom dessa verksamheter tystas och att meddelare eftersöks. För att säkerställa att granskning av skattefinansierad verksamhet ska kunna ske, och som värn för de brukare som finns i verksamheterna, bör meddelarskyddet utökas till att omfatta anställda inom de privata verksamheter som finansieras med skattemedel. Regeringen bör återkomma till med ett förslag på hur detta ska ske.
mot · GZ02K357 · 2011-10-04 00:00:00 — Lättläst: en fråga om tillgänglighet och demokrati tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lättläst information som en viktig förutsättning för alla människors möjlighet till demokrati och inflytande. Delaktighet och inflytande är viktigt för varje människa. Den som upplever sig ha möjlighet att påverka sin livssituation och sitt samhälle mår bättre än den som känner maktlöshet. En viktig del för att kunna känna sig delaktig och för att kunna påverka är tillgången till kunskap. I finns många människor som har olika grader av läs- och skrivsvårigheter och som på grund av bristen på samhällsinformation inte kan vara delaktiga i samhället och påverka dess utveckling. av landets myndigheter saknar enligt , fortfarande någon form av webbinformation på lättläst svenska. Det finns också stora brister hos dem som har lättläst information. I första hand handlar det om att det är väldigt begränsat med tillgång till information men också om form, struktur och navigering. Inriktningsmålen för handikappolitiken 20102016 lyfter inte ens fram behovet av lättläst skriftlig information över huvud taget. Regeringen bör förtydliga ansvaret för myndigheterna att göra sin information tillgänglig på lättläst svenska, och även att lyfta frågan i Kommuner och Landsting som också bär ett stort ansvar för människors möjlighet till demokratiskt inflytande.
mot · GZ02K358 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om västförbud. Ett antal kommuner har planerat införa ett så kallat västförbud i offentliga lokaler. Kommuner har även i sina alkoholpolitiska program rekommenderat restaurangägare att inte släppa in personer med kläder som visar tillhörighet till gäng eller grupperingar som kan uppfattas som kriminella. Syftet med de tänkta västförbuden är att begränsa de kriminella gängens möjligheter att agera och få PR genom att via västsymboler visa sin tillhörighet. De grupperingar som åsyftas är välkända för att agera i brottsligt syfte. Saken har prövats i ett antal rättsinstanser och i en dom i förvaltningsrätten har det fastställts att förbud mot västar i såväl offentliga lokaler som restauranger strider mot yttrandefrihetsgrundlagen. Med anledning av ovan anförda föreslås att regeringen och tar initiativ till lagförändring så att västförbud kan införas.
mot · GZ02K361 · 2011-10-05 00:00:00 — Separering av kyrkan från staten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att frånta beskattningsrätten och monopolet på begravningsverksamheten. skiljdes formellt från staten. I realiteten fullbordades dock aldrig separationen fullt ut då alltjämt har statsliknande privilegier i förhållande till andra religiösa samfund och organisationer. För det första är tillsammans med ett fåtal andra trossamfund (varav samtliga är kristna) fortfarande de enda frivilliga sammanslutningar i landet som får hämta sin medlemsavgift via skatten. Inga andra organisationer, samfund eller föreningar besitter motsvarande rätt att inhämta sina medlemsavgifter medels beskattning. Likaså bedriver begravningsverksamhet på uppdrag av staten och beskattar därigenom samtliga vuxna invånare genom den så kallade begravningsavgiften. Detta innebär att nästan fyra miljoner svenskar som inte har ett medlemskap i inte äger inflytande över hur dessa skattemedel används. Detta är en oacceptabel ordning som står i strid med tanken om den sekulära staten. bör inhämta sin medlemsavgift på samma sätt som alla andra föreningar. Begravningsverksamheten bör vidare övertas av svenska staten alternativt även kunna bedrivas av andra aktörer än .