mot · GZ02Fi242 · 2011-09-29 00:00:00 — All politik handlar om prioriteringar 1.1Med ansvar för framtiden är ett värdekonservativt och socialt ansvarstagande parti. Partiets politik syftar primärt till att värna den svenska nationens frihet och självbestämmande, att skapa välstånd och trygghet för medborgare samt till att bevara och stärka den gemensamma identitet som utgör grunden för landets inre solidaritet, stabilitet och fredliga utveckling. står fria från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett flexibelt, pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I denna höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättningsskapande åtgärder å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. I vår vårbudget presenterade vi en omfattande satsning på förstärkningar inom välfärdens kärna. Vi föreslog satsningar som förutom ökad trygghet och höjd kvalité inom välfärdssektorn också skulle medföra ett stort antal nya arbetstillfällen. I detta dokument aviserar vi ytterligare jobbskapande satsningar inom den gemensamma sektorn med särskilt fokus på infrastruktur, sjukvård och kulturarvsbefrämjande åtgärder. Givet det ekonomiska läget är vi något mer restriktiva med våra välfärdssatsningar under början av budgetperioden, eftersom besparingar i våra nedprioriterade områden väntas ge full effekt först senare . Rent statsfinansiellt är ekonomiska utgångsläge relativt gott. Däremot biter sig arbetslösheten fortsatt fast vid oroväckande höga nivåer. I vårbudgeten förordade vi en rad åtgärder som syftade till att slipa ned trösklarna till arbetsmarknaden och komma tillrätta med den höga arbetslösheten, inte minst hos våra ungdomar, bland annat genom en storsatsning på lärlingsjobb och förenklade turordningsregler. Vi står fast vid dessa åtgärdsförslag men inser att kraftfulla åtgärder måste vidtas även mot andra allvarliga strukturella problem på arbetsmarknaden. Vi pekar i denna budget särskilt på dagens stora problem med matchningen på arbetsmarknaden, och vi presenterar lösningarna. Vi gör det utifrån den lika enkla som självklara utgångspunkten att det svenska folket inte är obildbart. Vår avsikt är att skapa förutsättningar för att befintliga arbetskraft ska kunna möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. Vi ser till skillnad från regeringen inget egenvärde i att bedriva en överdriven utbudspolitik avseende låg- eller okvalificerad arbetskraft. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna om överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak och krav på kommuner och landsting om god ekonomisk hushållning. Det är övertygelse att möjligheter att också kunna konkurrera i en alltmer globaliserad värld är beroende av förbättringar inom utbildningsområdet i allmänhet och inom den högre utbildningen i synnerhet. Vad gäller högskolor och universitet vittnar rapporter om kurser med så få lärarledda lektioner och så pass stora studentgrupper att den viktiga interaktionen mellan lärare och elev i det närmaste är helt eliminerad.1 Lärare vittnar om många timmars obetald arbetstid, arbetsgivare vittnar om svårigheter med att behålla kompetent personal p.g.a. bristande konkurrensfördelar rörande såväl lön som arbetsmiljö, och studenter tillsammans med sina organisationer vittnar om allt större undervisningsgrupper och allt färre lektioner. Kostnadsnivån har vida överstigit anslagsnivån, i synnerhet vad avser naturvetenskapliga ämnen, och den s.k. Grundbultens beräkningar om minsta godtagbara undervisningsnivå indikerar ett stort tillskottsbehov till de högre lärosätena . ambition är att, med särskilt fokus på de naturvetenskapliga ämnena, tillföra medel som kan förbättra situationen och bidra till kvalitetshöjning inom de högre utbildningarna. Vi anslår 2,2 mdkr för att komma tillrätta med bristerna inom de naturvetenskapliga och tekniska ämnena och ökar stödet till HSJT-ämnena för att 2015 nå 1,3 mdkr. 1.2.2En utökad satsning på Utöver den generella satsningen på högre utbildning vill även avsätta resurser till Myndigheten för . analyserar arbetsmarknadens behov av arbetskraft och avsätter sedan medel till de lärosäten som anordnar utbildningarna. Av de elever som genomgått en utbildning genom myndighetens försorg har hela sju av tio haft ett faktiskt arbete inom efter examen.2 Myndigheten bedömer att fler personer kan utbildas och få ett arbete, givet ökade medel, och äskar om en summa på 1,5 mdkr för återstående del av mandatperioden. Dessa skulle enligt räcka till att bevilja ytterligare 8 000 platser . tycker att myndighetens resultat talar för sig själva och prioriterar därmed satsningen i denna höstbudget. Vi föreslår även öronmärkta resurser till CSN givet kostnaderna för de nya utbildningsplatserna.3 Då filosofi är att utbilda inom de områden som är mest efterfrågade på arbetsmarknaden leder vårt förslag på satsning till en förbättrad matchning av arbetskraften. 1.2.3Ingen arbetsgivaravgift för unga lärlingar Alla människor är unga och utan erfarenhet. Det finns tämligen starka tendenser till lönesammanpressning, något som sannolikt förstärks av kollektiva löneförhandlingar. Det innebär att ett i sammanhanget förhållandevis högt lönegolv etableras, något som får till följd att de som står långt ifrån arbetsmarknaden får svårt att finna jobb. Att generellt sänka arbetsgivaravgifterna påverkar inte sysselsättningen på i någon större utsträckning utan förskjuter normalt bara resurser, från det offentliga till arbetsmarknadens aktörer.4 För specifika, mindre grupper som på detta sett hamnat utanför arbetsmarknaden kan en koncentrerad sänkning av arbetsgivaravgiften ha en åtråvärd effekt. Dessutom bedöms en sådan insats ge bättre resultat än motsvarande inkomstskattesänkning för samma grupper.5 öppnar därför upp för en helt ny anställningsform lärlingar där arbetsgivaren är helt befriad från att betala arbetsgivaravgift samt där provanställningen tillåts uppgå till hela 12 månader. 50 000 lärlingsjobb med en undanträngningseffekt på beräknas kosta 1,9 mdkr. Vid en undanträngningseffekt på blir satsningen helt kostnadsneutral.6 avsätter 1,9 mdkr för att komma tillrätta såväl med ungdomsarbetslösheten som med matchningen av arbetstagarnas kompetens i relation till arbetsgivarnas behov. 1.2.4Höjt tak i a-kassan Sett ur såväl rättviseperspektiv som matchningsperspektiv menar att det är viktigt att höja taket i a-kassan. En person som blir temporärt arbetslös ska inte tvingas ta första bästa jobb för att klara de omedelbara utgifterna, utan bör ges möjlighet att se sig om efter ett arbete som motsvarar dennes kvalifikationer. Även om detta innebär en kostnad på kort sikt gynnas hela samhället av att på lite ha en arbetskraft där individerna i hög grad arbetar inom sina respektive kompetensområden, för att inte tala om den individuella tillfredsställelse som kan uppnås. Studier visar även att ersättningssystem i linje med förslag är att föredra.7 Förslaget om ett höjt tak i a-kassan blir därmed ytterligare ett led i att komma till rätta med matchningsproblematiken. I höstbudgeten 2010 föreslog en höjning av a-kassetaket till per dag. Vi står i årets höstbudget fast vid målsättningen och allokerar 1,9 mdkr för ändamålet 2012, inkluderat en höjning av ersättning vid sjukdom vid arbetslöshet till per dag.8 vänder sig också emot att den arbetslöse redan från dag ett i arbetslöshet förväntas söka arbeten i hela landet. Initialt, , bör man kunna söka arbeten endast i hemregionen och inte tvingas flytta för att säkra sin inkomst. Inte heller bör den arbetslöse få sin rätt till a-kassa inskränkt för att denne tar en deltidsanställning. Deltidsarbete är ofta en språngbräda till en heltidsanställning och det är därför oklokt att minska incitamenten att söka deltidsarbeten. För att höja antalet dagar som deltidsarbetslösa kan få a-kassa från 75 avsätts 1,9 mdkr.9 1.2.5Rättvisa skatter för våra pensionärer Regeringen har vid makten fokuserat kraftigt på sin paradfråga jobbskatteavdragen. har ställt sig försiktigt positiva till avdragen. har historiskt sett haft västvärldens högsta skattetryck (numera trumfade av endast ), något det knappast finns ett egenvärde i. anser partiet att det givetvis ska löna sig att arbeta. Vi accepterar dock inte att inkomst av tjänst beskattas annorlunda jämfört med inkomst av pension. Pension är de facto uppskjuten lön, pengar som avstås från nutida konsumtion till förmån för framtida konsumtion. Det är inte bara orättvist utan direkt ologiskt att de två inkomstslagen beskattas olika. Vi yrkar därför på att jobbskatteavdragen även omfattar inkomst av pension. Givet det ekonomiska läget och det blygsamma budgetutrymmet har vi råd att först helt avskaffa pensionärsskatten. Satsningen bedöms kosta 11 mdkr.10 höjer vi det förhöjda grundavdraget för pensionärer, motsvarande 5 mdkr, vilket ger en nettoinkomstökning på /år för en genomsnittlig pensionär som betalar vanlig kommunalskatt.11 1.2.6En akut- och tillgänglighetsmiljard för bättre kvalitet inom vården En akutmottagning som fungerar dåligt äventyrar inte bara patienternas hälsa och säkerhet. Med sin nyckelposition i hela sjukhusorganisationen ger en illa fungerade akutmottagning återverkningar på sjukhusets samlade verksamhet. Patienter i akut behov av hjälp som, ofta under stark smärta och oro, måste vänta , kan också tappa sin tillit till vården. har det skett en alltför stor och riskfylld neddragning av antalet slutenvårdsplatser i . Platsbristen leder till sämre vård för patienten med ökad sjukhusrelaterad dödlighet, längre vårdtid och högre kostnad för vårdgivaren som följd. Bristen på vårdplatser leder också till sämre funktion på akutmottagningen och att patienter får vänta många timmar innan en vårdplats finns tillgänglig, ibland . Även patienter i behov av intensivvårdsplats tvingas alltför ofta vänta i timmar. I syfte att komma tillrätta med dessa problem och som ett led i vår strävan att återupprätta en svensk sjukvård i världsklass förordar en rad åtgärder bestående av bland annat ett utökat antal vårdplatser, snabbspår inom vården och en utökad akutbils- och hembesöksverksamhet. Vi avsätter 1 mdkr . vill se en omfattande satsning på det kriminalpolitiska området i syfte att värna de laglydiga medborgarnas trygghet. För att förverkliga detta anslår vi 1,798 mdkr till rättsväsendet under utgiftsområde 4. De utökade medlen föreslås vara fördelade mellan polismakten, domstolsväsendet, åklagarmyndigheten, brottsoffermyndigheten och kriminalvården, med fokus på det sistnämnda. För att skydda samhället mot återfallsförbrytare och grova brottslingar vill bland annat införa en kraftig straffskärpning och införa verkliga livstidsstraff utan möjlighet till tidsbestämning eller benådning. Vi vill också se ett avskaffande av nuvarande praxis där domstolarna ger återfalls- och serieförbrytare mängdrabatter på brott, samt snabbare domstolsbehandlingar, skärpt vittnesskydd och införandet av ett nytt och mer rättssäkert system för utbetalning av skadestånd till brottsoffer. I vår förra höstbudget föreslog vi satsningar på över 6 mdkr inom välfärdens kärna skola, vård och omsorg. Vad gäller skolområdet gällde förslagen fler vuxna i skolan, bättre kunskaper i svenska språket, bättre studievägledning, en skolmatsreform samt bekämpning av mobbning. Förslagen rörande äldrevården fördelades på matreformer, fler trygghetsboenden, utökat stöd till anhörigvårdare, brottsprevention, förbättring av äldres livskvalitet samt värdig vård i livets slutskede. Vi visade också på vår ambition att underlätta för barnfamiljer genom en höjning av föräldrapenningen, bostadstillägg för ensamstående föräldrar, barntillägg för studerande, höjt tak för tillfällig föräldrapenning, höjt underhållsstöd samt stärkt barnomsorg . Välfärdssatsningar är högt prioriterade för oss och vi avsätter i denna budget drygt 5 mdkr till olika, breda, välfärdssatsningar. Givet det ekonomiska läget, vilket för en period av återhållsamhet och försiktighet, väljer vi att successivt trappa upp stödet till flertalet av våra välfärdssatsningar under den kommande budgetperioden. På detta sätt kan vi korrigera för den ekonomiska utvecklingen som vi väntar med satsningar till dess att vi hämtat hem resurser fullt ut genom våra omprioriteringar inom exempelvis de invandrings- och biståndspolitiska utgiftsområdena. Elpriset består till stor del av diverse skatter och moms. Vi ser ett behov på lång sikt och en möjlighet att sänka dessa skatter. Elpriserna måste sammantaget sänkas så att hushållen kan hålla sina boendekostnader på en rimlig nivå. Vi vill skapa förutsättningar för svenska hushåll att hålla sina energikostnader på låga nivåer genom att sänka energiskatten. Vi sänker skatten med /kWh, till en kostnad om 4,3 mdkr, vilket ger en villa med en energiförbrukning på 25 000 kWh/år en besparing på /månad. Regeringen kalkylerar med ett reformutrymme på omkring 1015 mdkr. De satsningar som regeringen föreslår syftar enligt egen uppgift till att stimulera sysselsättningen, något som ställer sig frågande till. Regeringens sänkning av restaurangmomsen beräknas kosta 5,4 mdkr och skapa 3 500 arbetstillfällen.12 Den misslyckade och dyra satsningen på instegsjobben kostar 5,5 mdkr och sysselsätter 2 675 personer.13 Totalt, alltså, 6 175 arbetstillfällen till en kostnad om 10,9 mdkr, eller 1,77 mnkr per enskilt arbetstillfälle. Vi vänder av oss, av naturliga skäl, med kraft emot ovannämnda satsningar, och sparar alltså in 10,9 mdkr redan under der första budgetåret. Tillika sparar vi in ytterligare 9,6 mdkr genom en restriktiv invandringspolitik under det första budgetåret, alltså exklusive kostnaden för de dyra instegsjobben, samt ytterligare 4,1 mdkr genom en anpassning av det svenska biståndsmålet till om av BNI. Vi kalkylerar alltså med ett budgetutrymme på 24,6 mdkr utöver regeringen år ett. Då vissa besparingseffekter är ackumulerande växer utrymmet och ökar till knappt 50 mdkr enbart med ovan beskrivna besparingar. I vår långsiktiga budgetplanering kalkylerar vi även med en besparing på bidragen till EU, i takt med att omförhandlar medlemskapet till att endast omfatta EES och därmed träder ut ur unionen, men eftersom en dylik besparing sannolikt inte kan hämtas hem nämns den endast flyktigt här och vi kalkylerar inte med den för den kommande budgetperioden 20122015. ambition är att minska asyl- och anhöriginvandringen . Uppbackat av flertalet utredningar visar kalkyl på en besparing om 15,1 mdkr under första budgetåret, 24 mdkr , 30,6 mdkr samt 35,3 mdkr . Siffrorna inkluderar även kostnaderna för instegsjobben, då dessa riktar sig explicit till just nyanlända. Som vanligt är vi försiktiga i våra beräkningar. Vår flexibla syn på bistånd, där vi räknar in flera olika former av satsningar inom biståndsramen, tar sig an omvärldens utmaningar i en mer praktisk mening än traditionellt bistånd. Fokus på effektivitet snarare än att dela ut regelrätta bidrag skulle göra att levde upp till om en biståndsram på av BNI som vi skulle kunna hjälpa minst lika många akut nödlidande människor som . Vi sparar 4,1 mdkr 2012, 8,8 mdkr 2013, 9,4 mdkr 2014 samt 10 mdkr 2015. kalkylerar därmed med ett budgetutrymme om 24,6 mdkr , utöver regeringen. Av detta föreslår vi satsningar om 5 mdkr på höjt grundavdrag för pensionärer, drygt 5 mdkr på breda välfärdssatsningar, 3,9 mdkr för förbättring samt höjning av a-kassan, 2,4 mdkr till försvarsmakten, 1,775 mdkr till rättsväsendet, 2,2 mdkr på att förbättra kvalitén inom de högre utbildningarna, 0,5 mdkr till myndigheten för samt 0,5 mdkr till sysselsättningsskapande och kulturarvsbefrämjande åtgärder, 0,4 mdkr till fler komvuxplatser samt 0,5 mdkr i ökat studiestöd. allokerar vi 11 mdkr för att helt eliminera skatteskillnaderna mellan inkomstslagen tjänst och pension och låter därmed jobbskatteavdragets alla fyra steg omfatta även pensionärer. 1.1Med ansvar för framtiden1 1.2.2En utökad satsning på yrkeshögskolan2 1.2.3Ingen arbetsgivaravgift för unga lärlingar3 1.2.4Höjt tak i a-kassan3 1.2.5Rättvisa skatter för våra pensionärer4 1.2.6En akut- och tillgänglighetsmiljard för bättre kvalitet inom vården5 4.1Ett behov av långsiktigt tänkande15 4.4En politik för att bryta utvecklingen20 5.1En ny jobbskapande politik21 5.2En satsning på småföretagen22 5.9Trygga och rättvisa system28 6.2Fler platser för utvisningsdömda30 6.3Nytt system för skadestånd till brottsoffer31 6.4Snabbare domstolsbehandling samt garanterat vittnesbeskydd31 6.5Utökade resurser till gränspolisen32 7Att hjälpa många med begränsade resurser32 7.1.1Massinvandring eller välfärd?34 7.1.3Skärpta krav för anhöriginvandring37 7.1.4Från mångkultur till assimilering38 7.1.5Aslyrätten urholkas Alliansens överenskommelse med Miljöpartiet39 9.1En svensk sjukvård i världsklass49 9.1.1En akut- och tillgänglighetsmiljard50 9.1.2Vårdplats på rätt klinik bemannad med rätt kompetens51 9.1.3Satsningar på tidig identifiering av sjukdomar51 9.1.4Vård i livets slutskede52 9.1.5Lagstadgat tillgänglighetskrav inom ambulanssjukvården52 9.2Trygghet på äldre dagar53 9.2.1Fokus på förbättrade levnadsvillkor53 9.2.2Förbättrad livskvalitet för äldre53 9.2.4Riktade insatser för att motverka brott mot äldre54 9.3Förstärkt trygghet för familjer, barn och sjuka56 9.3.1Ekonomisk trygghet för barnfamiljer56 9.3.2Nationella riktlinjer för samhällsvården av barn och unga56 10En bred och livskraftig svensk kultur57 10.1Med kulturarvet i fokus57 10.3Ökad satsning på barn, äldre och funktionshindrade60 10.4Ett tryggt och starkt idrottsliv60 10.5En kulturpolitik som tar ställning61 11.1Samarbetet som förlorade verklighetsförankring62 11.2En allt tydligare överstatlighet63 11.3.2Dags att omförhandla medlemskapet65 12Inre och yttre försvar av Sverige66 12.1Försvarets mål och uppgifter66 12.7Anskaffning av materiel och anläggningar73 12.8.7Internationella materielsamarbeten och industrifrågor m.m.75 12.9.3Förebyggande och förberedande arbete75 12.9.6Myndigheten för samhällsskydd och beredskap76 13Bistånd och internationell samverkan77 13.1.2Ökad hjälp till världens flyktingar78 13.2.3Organisationer i det civila samhället82 14.2.1Ett hållbart jordbruk och levande landsbygd86 14.2.3Höjd återbetalning av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner87 14.2.4Sänkt uttag av avgifter för veterinärkontroll87 14.2.6En ren och grönskande natur88 16.1En bostadspolitik byggd på framtidstro91 17.2.1Utgiftsområde 1 Rikets styrelse94 17.2.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och förvaltning94 17.2.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution94 17.2.5Utgiftsområde 5 Internationell samverkan95 17.2.6Utgiftsområde 6 Försvar och krisberedskap95 17.2.7Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd96 17.2.9Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg97 17.2.10Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp97 17.2.11Ekonomisk trygghet vid ålderdom98 17.2.12Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn98 17.2.13Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet99 17.2.14Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv99 17.2.16Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning100 17.2.17Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid101 17.2.18Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik101 17.2.20Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård102 17.2.23Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel103 17.2.25Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner104 17.2.27Avgiften till Europeiska unionen105 18Statsbudgeten och den offentliga sektorn105 18.3Statsbudgetens saldo och statsskulden106 18.4Den offentliga sektorns finanser106 godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till . fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till , och . godkänner beräkningarna av statsbudgetens inkomster . beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad som föreslås i motionen. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden , 2014 och 2015. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningar med fokus på utbildning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utökad satsning på yrkeshögskolan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av anställningsformen lärling och dess befrielse från arbetsgivaravgift.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en höjning av taket i a-kassan och ett återinförande av den s.k. 100-dagarsregeln samt förbättringar för deltidsarbetslösa.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lika beskattning av inkomstslagen tjänst och pension. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningar för ett effektivare rättsväsende.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om breda satsningar för att stärka välfärden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att påbörja omförhandlingar av det svenska EU-medlemskapet till att endast omfatta och att därmed träder ut ur EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprätta en försvarsindustristrategi ().5 1 Yrkandena 7 och 8 hänvisade till UbU. 2 Yrkandena 9 och 10 hänvisade till AU. 3 Yrkande 12 hänvisat till JuU. 4 Yrkande 14 hänvisat till KU. 5 Yrkande 15 hänvisat till FöU. 4.1Ett behov av långsiktigt tänkande , och resten av världen befinner sig i ett synnerligen utsatt läge. Tiden efter finanskrisen präglades av en veritabel berg- och dalbana. Från finanskrisens kulmen, då finansmarknadens riskbenägenhet närmast upphörde, konsumenterna prioriterade sparande framför konsumtion och arbetslösheten sköt i höjden, gick utvecklingen mot en normalisering som konsumtionen kraftigt ökade med följden att BNP-tillväxten nådde rekordhöga (att jämföra med års BNP-fall på ). står hela den globala ekonomin inför två huvudsakliga scenarion: en fortsatt långsam återhämtning ett normaliserande eller en återgång till recessionen en s.k. double-dip där flera av de större OECD-ekonomierna kollapsar inför bördan av sina egna skuldberg. Huvudscenariot lutar åt det positiva: att turbulensen avtar successivt under slutet av året och återhämtningen sätter fart 2012, då förtroendet återvänder och uppskjutna konsumtions- och investeringsbeslut genomförs och på så sätt galvaniserar tillväxten. Arbetslösheten biter sig dock fast och väntas falla först 2013.14 Det är dock på tok för tidigt att blåsa faran över, främst på grund av ansvarslösa statsfinanser i flertalet länder samt europrojektets inneboende akilleshäl: att koordinera penningpolitiken i diametralt olika länder. En fördjupad skuldkris i euroområdet slår givetvis i första hand mot just , men påverkar i förlängningen såväl som övriga världen. Medvetenheten om risken för en double-dip bör genomsyra varje ansvarsfullt budgetförslag. I retrospekt kan vi såhär långt konstatera att det varit helt rätt att lägga stort fokus på just sunda statsfinanser. Att lilla har ett högre kreditvärde än stora är i allra högsta grad signifikant för den tid som just nu utspelar sig.15 Att räntan på 10-åriga svenska statspapper faktiskt stundom fallit under den tyska diton själva för riskfri avkastning i är tillika talande.