mot · GZ02T408 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förbättrade kommunikationer av bostads- och näringslivsskäl inom kommun. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge Transportstyrelsen i uppdrag att förbereda att får motorvägsstandard också på det vägavsnittet RosenkällaSöderhall och att förbindelsen till av säkerhetsskäl radikalt förbättras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en upprustning av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge Transportstyrelsen i uppdrag att förbereda kapacitets- och säkerhetshöjande åtgärder på på sträckan RimboHallstavik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge Transportstyrelsen i uppdrag att förbereda kapacitets- och säkerhetshöjande åtgärder på . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av färjor drivna av Transportstyrelsen för den bofasta befolkningen på öarna i skärgården i och andra kommuner där fasta landförbindelser saknas. Av de tio mest trafikfarliga vägarna i finns, dessvärre, tre i kommun (). Det gäller vägarna 76, 77 och E18 från till . må ligga en bit från och men utgör en viktig och dessutom vacker del av . kräver ingen särbehandling, bara sin beskärda del av trafiksäkerhetshöjande åtgärder och andra trafikinvesteringar. De nordöstra delarna av , och här behandlas särskilt kommun som till ytan omfattar en tredjedel av hela , präglas liksom övriga delen av länet av stark befolkningstillväxt. utgjorde befolkning av rikets folkmängd, och 2010 var den med 2 019 182 av 9 340 682 . är antalet invånare 2 177 000 i , med en beräknad ökning enligt på . De sex Roslagskommunerna har haft en ökande andel av denna befolkningsökning. Även om många förknippar med rekreation, sommar, semester och resor till och andra delar av från och , bör genast noteras att i i norra delen av kommunen ligger en av viktigaste industrier, med ett förädlingsvärde kring , alltså nära per driftsdag. Den kris som drabbat pappersfabriken i med minskad personal från cirka 990 anställda till först under 700 och snart 500 gör frågan om god infrastruktur i området än mer angelägen. Ser vi till den demografiska utvecklingen ser befolkningsökningen ut enligt nedan i , från i söder till i norr (korrigerat för kommungränsändringar /): Invånarantalet 1970, 1999, 2004 och 2006 och 2008 avser respektive år, (SCB befolkningsstatistik). Jämförelseprognosen /bas och 2015/hög kommer från regionplanekontor (2001) som i basalternativet bygger befolkningsökning i , i basalalternativet på 13 00014 000 fler invånare , i högalternativet ökningstakt på ca 20 000 fler invånare . Det säger sig självt att befolkningsökningen gör att trafikvolymerna kommer att stiga dramatiskt. Det är därför nödvändigt även för statsmakten att bidra till att kommunikationssystemet byggs ut i en takt som gör att både näringsliv och boende blir mer än drägligt. Bristerna på detta område talas det mindre om än i stora delar av övriga landet. Det betyder inte att problemen är mindre, snarare gäller motsatsen eftersom de eftersatta behoven är så stora. Få län i är större än den landstingsvalkrets som de sex Roslagskommunerna ensamma utgör. Av särskild vikt är dessutom att säkra elförsörjningen till i särklass mest elkrävande industri, Holmens pappersbruk i . Det är lätt att konstatera att bristen på spårbunden trafik till de aktuella områdena är skriande. Tunnelbanan går inte längre norrut än till i kommun. är, mot bakgrund av Lokaltrafiks mycket stora investeringsbehov i övrigt, en utbyggnad inte aktuell. Men måste tunnelbanan, trots att inga planer finns, från utsträckas till åtminstone Arninge handelscentrum norr om , en av allra största parkeringsplatser då ingen annan möjlighet än egen bil finns att ta sig dit. En sådan utbyggnad skulle betyda att tunnelbanan skulle bli ett konkurrenskraftigt alternativ till främst bilen för 50 00080 000 dagliga arbetsresor. Enligt lokaltrafik är antalet påstigande som börjar sin tunnelbaneresa störst i och av samtliga 100 tunnelbanestationer. Antalet påstigande (2002) vid dessa två T-banestationer är en vintervardag 19 000, att jämföra med näst största påstigandestation, Ropsten, med sin Lidingöanslutning, med 15 000. Övriga ändstationer på tunnelbanan i har långt färre antal påstigande: /9 000, /11 000, och 8 000, //13 000, /10 000, /9 000 och med 13 000. Till detta skall läggas att Tekniska högskolan/Östra station med sina snart 45 000 kollektivtrafikpåstigande per dag (inkl. ) är den största stationen i hela bortsett från innerstadens från till . Här skulle man stundom kunna ta ut trängselavgift bland T-bane-resenärerna, morgon som eftermiddag. Endast T-centralen, , och tunnelbanenätets mest frekventerade på- och avstigningsstationer är mer passagerartäta än Tekniska högskolan/Östra station. Låt mig utan att fundera över finansieringen framhålla att om , , kommer att växa som skett , kommer befolkningen troligen att överskrida 2,5 miljoner vid mitten av detta sekel, de flesta bosatta från till . Hur mycket trängselavgifter vi än inför, hur mycket vägar vi än bygger, hur många katastrofinsatser som än görs, kommer inget att vara så effektivt som att fortsätta att bygga ut tunnelbanan. Jag ser för mig en fortsättning från mot , från Ropsten mot , och , från som borde döpas om till mot , och för att sedan kanske förenas i början på en åtta med den linje som mynnar i , dvs. man bygger sträckan VallentunaSollentunaAkalla. Detta skulle få hundrafalt större effekter för resandet, för miljön och minskade koldioxidsutsläpp än allsköns trängselskatter eller trängselavgifter eftersom tunnelbanan klarar så otroligt många fler resande på varje tunnelbanetåg går det cirka 25 bussar och 500 bilar i dagens läge. Anrika , som slutar just vid Tekniska högskolan/Östra station, har rustats upp på ett förtjänstfullt sätt sedan mitten och slutet av till både och flera stationer i kommun. Just nu pågår upprustning för nära vilket är mycket angeläget. Men trots att även imponerande spårförbättringar och nya planskilda korsningar byggts utgör inget alternativ till tunnelbana eller bil för huvuddelen av de boende i de sex kommunerna i Roslagen, Åkersbergabor möjligen undantagna. Avgörande för upprustningen var beslutet att bygga ny bro över då spårkapaciteten 1996/97 ökade från ett till två spår, tågkapaciteten mångdubbelt mer. Den moderna tågbron över är tillsammans med Söderleden under den enskilt mest framsynta trafik- och miljöinvestering som förekommit i under en följd av år, fram till beslutet att bygga . Från går numera vardagar under de mest frekventerade resandetiderna bussar, oftast fullsatta, var fjärde, femte eller . Det handlar om tusentals arbetsresor i båda riktningarna. Om många av dessa kunde ske per järnväg i stället vore mycket vunnet, särskilt på miljöområdet. hade en gång tågtrafik, stationshuset finns ännu kvar. Viktiga vägar i kommun förbinder och med och vidare via med . E18 är en tvåfilig motorväg från i söder till hälften belägen i stad till utom det avsnittet mellan Rosenkälla och Söderhalls trafikplatser där vägen är en- eller tvåfilig () med som övre hastighetsgräns. Transportstyrelsen har klargjort att verket inom överskådlig tid endast förbereder trafiksäkerhetshöjande åtgärder på den aktuella sträckan, inte övergång till motorvägsstandard. Den tunga lastbilstrafiken dels till och från , dels motsvarande trafik till och från pappersbruket i , motiverar dock ensamt en sådan säkerhetshöjande investering. Som redan framgått är denna del av en av de mest olycksdrabbade i hela . Jo, precis som en gång väg 73 mellan och fick epitetet Dödens väg före nuvarande snart färdiga om- och utbyggnad hänger det samman med oss människor: Vi hastar till och från färjelägenheter, och hamnar i tidsnöd åt båda hållen varpå trafiksäkerheten blir därefter. Det är nu belagt att KapellskärNorrtälje är starkt olycksbelastad. I konkurrens med andra viktiga vägprojekt har sagts att dock E18 kan vänta till. Det kommer att kosta många människor livet. Det vill inte jag ta ansvar för. Denna smala väg utgår från E4 vid och ansluter till E18 strax söder om där motorväg finns. Tung lastbilstrafik går därför till och från hamnen i . Särskilt efter länsgränsen från län till väster om blir mycket smal och krokig, hastighetsgränsen är satt . Noteras kan också att än går igenom och nästan över torget i tätorten . Att så mycken genomfartstrafik passerar nära är från alla utgångspunkter helt oacceptabelt. Trafiken på är till volymen mycket större än många andra vägar runt tätorter runt och som av den anledningen dragits långt utanför tätorten av inte minst trafiksäkerhetsskäl. Att vägen är en av Stocksholms läns tre mest olyckstrafikerade vägar utgör faktiskt ett starkt argument för att göra något åt vägen, i säkerhetshöjande mening. En betydande del av den tunga trafiken från E4 tar av norrut från via väg 280 mot . Det rör sig om tunga transporter till och från Hol-menägda Hallsta Pappersbruk i , en industri som omsätter ca , alltså ungefär lika mycket som en svensk stad med 100 000 invånare. Industriella skäl motiverar en upprustning av vägen, men Transportstyrelsen Öst har under en följd av år konstaterat att inom överskådlig tid finns inte ens medel att planera förbättringar. Att säkra transporterna till och från pappersbruket i är emellertid en strategisk näringspolitisk uppgift och ett nationellt intresse. Särskild vikt bör läggas på vägnätet kring i syfte att säkra svensk välfärd. Ty utan Hallsta Pappersbruk, som 20082011 har mötts av stora nedskärningar i spåren av en hårdnande internationell konkurrens, stannar en hel region. Därtill kommer att flera dödsolyckor har dessvärre redan hunnit inträffa på denna för det svenska folkhushållet så viktiga transportväg. Vägen går från via till och utgör i praktiken fortsättning på norr om . går nästan genom . Dessbättre har efter en 50-årig planeringsperiod en ombyggnad påbörjats. Det är något av en revolution som därmed inletts i på trafikområdet! Köerna vid in- och utfarterna i har varit mycket långa och från miljösynpunkt synnerligen förkastliga. har i flera omgångar i hopp om att återfå pengarna från staten i ett senare skede beslutat att förskottera planeringspengar för att bygga Förbifart väster om nuvarande stadsgata. ser man ut att ha lyckats komma till vägs ände. Vägen är snart klar. Ansvarsfulla politiker, som i motsats till Transportstyrelsen har att möta väljarna i val , har i över alla partigränser beslutat att ta över ansvaret för planeringen av vägar, vilket är statens ansvar. Det förhållandet att staten tidigare, i samband med att Luftvärnsregementet i avvecklades av försvarspolitiska skäl, drog sig tillbaka från regionen i flera avseenden, men sedan bland annat via , högre utbildning och Kriminalvården åter nyttjar de kommunala erbjudandena som finns, gör att det finns särskild anledning att tänka igenom konsekvenserna för hela samhället av goda kommunikationer. väntade på statligt stöd men tog sedan saken i nästan egna händer. Det var klokt och det var tur. Vägen går från E18 genom , centralorten i , längs bland annat förbi där förrförra sekelskiftets mest framträdande politiker, (statsminister 18911905 med ett kortare avbrott) bodde, upp mot . Den mest kända orten på sträckan är via en avtagsväg . Denna väg har hög belastning av biltrafik inte minst mindre lastbilar till och skärgården. Biltrafiken har ökat sedan busstrafiken till kust och skärgård lades om till byte i centralorten från att tidigare ha gått direkt från . Genom att E18 en parallellväg inte har motorvägsstandard hela vägen mellan och blir denna sträcka mindre attraktiv för bilister från som söker sig till skärgården. skyltas dessutom vägen till via väg 276. Ur skärgårdsbefolkningens synvinkel är standarden på av största betydelse för deras möjligheter att fortsätta bo på öarna i och kommuner. Konsekvensen av bristen på trafikinvesteringar Vid fördelningen av det begränsade länsanslaget tenderar alltid investeringar i publika projekt med bäring på persontransporter ha större tyngd än investeringar som främjar ekonomisk tillväxt i regionen. Det kan förklara att väg 77 och 76 alltid riskerar att hamna utanför det utrymme som finns att fördelas. Att pengarna helt enkelt inte räcker till, detta till mest trafikerade region, får självfallet negativa följder både för de boende och för miljön. Särskilt frånvaron av satsningar på mer spårbunden trafik är långsiktigt allvarlig. Bilarnas och bussarnas antal till och från från och kringliggande kommuner kommer att öka kraftigt. Att våga tänka nytt och långsiktigt är en viktig del i förnyelsen av . Där spelar Norrtäljeregionen en viktig roll med sitt strategiska läge mot , och i viss mening även de tre baltiska staterna. Angelägna projekt för starkare näringsliv För att trafiken skall bli både säkrare och miljövänligare och för att inte minst Hallsta Pappersbruk skall kunna fortsätta att vara den mycket viktiga välståndsskapande industri för hela som bruket är och har varit måste betydande förbättringar i trafiken genomföras. Från persontransportsynpunkt skulle en förlängning av tunnelbanan till och Arninge innebära mycket stora förbättringar, detta trots att denna utbyggnad som kräver investeringar även vid i , en flaskhals i hela tunnelbanenätet numera inte ens finns med i planeringen. I stället byggs nya tvärlinjer, angelägna av andra skäl men i grunden ingen riktigt volymeffektiv ersättning för en utbyggnad av tunnelbanan norr om eller . Därnäst är planeringen av spårbunden trafik till viktig för att hantera en förväntad mycket kraftig ökning av den tunga trafiken till och från . Detta är ingen regional satsning utan en fråga om hur trafiken till och från via skall gå till hamn som med all sannolikhet kommer att bli den stora hamnen i norra . Aktuella trafikprojekt som saknar finansiering På kort sikt bör förbifarten på förbi och ny sträckning till Rösa genomföras. Projektet kostnadsberäknades till . Vidare behövs ny sträckning från till länsgränsen mot län för . Vad gäller väg 280 till och från kan konstateras att vägen behöver kraftigt förbättras av både säkerhets- och miljöskäl, bl.a. för att säkerställa transporter av virke till pappersbruket från söder och inte minst transporter ett stort antal fullastade långtradare till de stora tidningstryckerierna i . Alternativet är att bygga ut järnvägen till , vilket kan motiveras av miljöskäl men knappast kan ses som ekonomiskt realistiskt . Närheten till gör att är mycket välförsett med nationella och internationella flygkommunikationer. Ett problem är däremot den nedrustning av helikoptertrafiken trots den uppmärksamhet som viss verksamhet i just förorsakade 2009 som drabbat . Ett tryggt skärgårdsboende kräver möjlighet till helikoptertransporter vid sjukdomsfall. En förlängning av från till en sträcka skulle kunna minska biltrafiken till , en stor miljöbov där, dramatiskt. I kommun finns en av viktigaste turisttillgångar, skärgården, med dess närmast oräkneliga antal öar, de flesta obebodda. Antalet sommargäster beräknas i uppgå till 125 000200 000 , och antalet fritidshus är särklassigt störst i alla landets kommuner med över 15 000. På andra plats i kommer med cirka 4 000 fritidshus. Den nya fastighetsavgiftspolitiken innebär att kan se framtiden an med tillförsikt och också våga planera för än fler fritidsboenden. fick kommunen en intäkt på som inte fanns tidigare, från fastighetsavgiften. Fritidsboenden är en god investering sett från folkhälsoperspektivet. unika arkipelag erbjuder rekreationsmöjligheter av hart när oemotståndlig karaktär och lockar många turister att återkomma. Det finns skäl att i annat sammanhang behandla förutsättningen för boende och yrkesverksamma i skärgården. I detta sammanhang skall endast konstateras att fasta förbindelser, till vilka av Transportstyrelsen drivna färjor mellan fastlandet och näraliggande öar skall hänföras, är av största vikt för en levande skärgård. När Transportstyrelsen nu beslutat att minska det egna ägandet av vägfärjorna bör det ses som en möjlighet mer än som en neddragning av servicen genom att det möjliggör för enskilda entreprenörer att ta än större hänsyn till de behov som föreligger i skärgården.