mot · GZ02MJ407 · 2011-09-30 00:00:00 — Det handlar om den biologiska mångfalden, övergödningen, utarmningen av skogen och kemikaliesamhället, för att nämna några exempel. Genom att lägga klimatfrågorna på en separat minister kan miljöministern lägga större fokus på detta viktiga arbete. Det finns redan fyra länder i världen som har renodlade klimatministrar, vid sidan av miljöministern: , , och . , , och har kombinerade miljö- och klimatministrar. Klimatfrågan är en ödesfråga för vår planet, och den insikten måste prägla arbetet för en regering. bör ansluta sig till de länder som har en klimatminister som enbart ansvarar för klimatfrågor. har en lagstiftning som innebär att landet har en bindande koldioxidbudget som bestämmer hur de nationella utsläppen ska minskas. Även i finns det behov av en statlig klimatbudget som läggs utifrån de klimatpolitiska målen. Utsläppsminskningarna bör planläggas i årliga klimatbudgetar indelade i sektorer (transporter, bostäder etc.) och stämmas av med regelbundna intervaller. De bör fördelas rättvist, så att den tyngsta bördan åläggs de största konsumenterna av fossila bränslen. Klimatbudgeten ska vara konsumtionsbaserad, d.v.s. omfatta alla utsläpp som svenska medborgare orsakar dels genom sin konsumtion av inhemska och importerade produkter och dels genom de direkta utsläppen i offentlig sektor och i hushåll. De utsläpp som svenskar orsakar på grund av flygresor och andra internationella resor ska även de ingå. Detta ska ge regeringen till känna. 6.5Inrätta en grön AP-fond Trots att förbundit sig att satsa kraftfullt på förnybar energi och minska våra utsläpp till 2020 går en betydande del av våra gemensamma investeringar till fossil energi. Första, andra, tredje och fjärde AP-fonderna investerar alla nämligen mångmiljardbelopp i världens största oljebolag. uppgick fondernas investeringar i de sex så kallade Big Oil-bolagen, , , Conoco , , och Total, till . Alla dessa storoljebolag återkommer i samtliga av de fyra svenska AP-fonderna. AP-fondernas investeringar i förnybar energi jämfört med fossilinvesteringarna är näst intill obefintliga. Med ett samlat kapital på tillhör de svenska AP-fonderna tillsammans en av världens största pensionsförvaltare. Det ger enorma möjligheter att styra utvecklingen från destruktiva fossila energikällor till det förnybara. Det är inte bara bra för klimatet utan också en bra affär för våra pensionärer. Ansvarsfulla investeringar görs i energikällor som finns kvar även och inte tar slut om tio eller tjugo. vill därför ändra målen för AP-fondernas verksamhet. Kortsiktig ekonomisk avkastning får inte längre vara överordnat allt annat oavsett konsekvenser. Tydliga mål om investeringar i förnybar energi, respekt för mänskliga rättigheter och hållbara samhällslösningar sätts upp för AP-fonderna. Nuvarande AP-fondskapital i företag där fossil energi utgör huvuddelen av verksamheten eller i verksamheter där mänskliga rättigheter kränks ska fasas ut. Detta bör ge regeringen till känna. En utredning bör tillsättas för hur en av AP-fonderna ska kunna göras om till en grön investeringsfond med ett huvudsakligt uppdrag att ställa om energisystem, investeringar i miljöteknik, gröna jobb och överlag hållbara lösningar för och omvärlden. Investeringarna ska ske under förutsättning att pensionärernas framtida pensioner garanteras. Detta bör ge regeringen till känna. har världens energianvändning mer än fördubblats och det är kol, olja och gas som dominerar energianvändningen globalt. I både och resten av världen kommer behovet av energi att öka. vill storsatsa på den förnybara energin samt på energieffektivisering. På så sätt kan vi klara framtidens energibehov och göra oss oberoende av kärnkraft och andra fossila energikällor. Regeringen avvecklar stöden för solvärme och solceller, trots att de borgerliga partiernas valmanifest lovade ytterligare satsningar på solvärme. Vi menar att till dess ett mer långsiktigt program finns på plats måste de investeringsstöd som finns kvarstå så att det inte blir ett glapp som gör att tappar kompetens och fart i utvecklingsarbetet. Vi vill därför förlänga och utöka de befintliga anslagen till solvärme och solel. Vi vill också utveckla kompletterande stödformer till solenergi och annan förnybar energiteknik och pröva ett fastprissystem för leveranser av förnybar el samt verka för att det tas fram ett planeringsmål för solenergi (både solvärme och solel, se mer i separat motion om förnybar energi). Vi vill underlätta för alla som vill producera sin egen el. Vi hade hoppats på att ett sådant förslag skulle ha presenterats i och med regeringens proposition Stärkt konsumentroll för utvecklad elmarknad och uthålligt energisystem (2010/11:153). Men tyvärr föreslår regeringen återigen att egenproduktion av el med så kallad nettodebitering ska utredas. Vi har svårt att förstå regeringens saktfärdighet i frågan. Flera andra länder i har redan infört ett sådant system och även här i skulle detta kunna införas tämligen omgående. Frågan har redan genomlysts föredömligt i den statliga utredningen (SOU 2008:13) av utredaren . föreslår att nettodebitering med kvartalsvis avräkning införs för småskaliga anläggningar av förnybar energi. Detta bör ge regeringen till känna. Vi vill höja ambitionsnivån i elcertifikatssystemet till för att främja utbyggnaden av förnybara energikällor till 2020. Det långsiktiga målet bör vara och andelen förnybar energi bör vara av den totala energianvändningen. Vi vill också ha ett separat branschprogram för vindkraftsindustrin. I vår budgetmotion avsätter vi 20122014 för att främja forskning, utveckling samt marknadsintroduktion av vindkraft. Vi ser gärna fler delägare i kooperativt ägd vindkraft. Tyvärr hejdas detta av införandet av uttagsskatt på kooperativen. bör därför uppdra åt regeringen att skyndsamt korrigera detta missförhållande. De som investerat i förnybar vindel ska inte straffas (se mer i separat motion om förnybar energi). måste utvecklas och bli tydligare för att bolaget ska vara det ledande energiföretaget i omställningen till en ekologisk och ekonomiskt affärsmässigt uthållig energiförsörjning inom samtliga de geografiska områden, där bolaget är verksamt. ska genomföra en övergång till hållbar energiproduktion baserad på förnybara energikällor. Bolaget skall öka andelen forskning för förnybart utifrån hela forskningsbudget. Dessutom skall vinster öronmärkas till miljöfonder med konkreta mål beträffande forskning, utveckling och utbyggnad av förnybar kraftproduktion samt utveckling av miljöteknik. samlade förslag för styrning av finns i motion 2011/12:N221. bör ge regeringen till känna vad som ovan anförs om att stimulera förnybar energi. går en stor del av energianvändning till bostadssektorn. Inte minst inom det s.k. miljonprogrammet finns stora behov av renovering. vill se ett klimatupprustningsprogram för hyresrätter. Vi vill rusta upp minst 40 000 lägenheter . Genom att rusta upp hyresrätterna blir det inte bara bättre en bättre boendemiljö för hundratusentals människor, det finns också stora möjligheter att minska energianvändningen och därmed utsläppen. Även bland småhus, radhus, kedjehus och små villor, finns stor potential att minska utsläppen. Vi vill därför energiomställa . Det ska göras genom ett energieffektiviseringsbidrag för småhus. Bidraget kan bland annat gå till att täta sprickor, byta fönster och dörrar och förbättra isolering. Detta gynnar miljön och klimatet, som det också medför sänkta kostnader för de boende eftersom energikonsumtionen minskar. Satsningen innebär arbetstillfällen över hela landet. Vid nybyggnation ska ambitionen vara att alla bostäder byggs med så kallad passivstandard, d.v.s. att energiförbrukningen ligger på ungefär 4555 kWh per kvadratmeter (beroende på plats i ). Vi vill att detta ska införas som en bindande norm vid nybyggnation. Detta bör ge regeringen till känna. 6.8Hållbar samhällsplanering och miljöanpassad vägtrafik Strukturellt och långsiktigt handlar det om att få till stånd en samhällsplanering och ett byggande som minskar behovet av långväga fysiska transporter och en planering som bygger på energisnåla och miljövänliga transporter, t.ex. kollektiva transporter med järnväg och buss. Men det kan även vara användning av it och bredband för att möjliggöra e-handel, virtuella möten och till och med virtuella resor. Inom samhällsplaneringen finns stora möjligheter att minska transportsektorns miljö- och energipåverkan. Om bebyggelse förtätas, redan exploaterad mark tas i anspråk och infartsparkeringar byggs osv., kan samhällsplaneringen vara ett av flera verktyg mot ett mer transporteffektivare och därmed energisnålare samhälle. Det leder till att fler människor kan gå mellan olika punkter eller ta cykeln. På korta transportsträckor (vilket gäller merparten av alla förflyttningar) i större städer har gång och cykel stor potential. I glesare bygder kan anropsstyrd kollektivtrafik minska bilresorna på kortare sträckor. Genom ökad och förbättrad kollektivtrafik och järnväg ges stora möjligheter att minska vägtransporterna och miljöbelastningen, men effekten blir även att krav på nya väginvesteringar minskar. Med en förbättrad samverkan mellan trafikslagen kan transporter bli mer effektiva. Därför är s.k. kombiterminaler väsentliga för ett transportsnålt samhälle. Även sjöfarten kan bidra till att minska miljöpåverkan. Även om det viktigaste är att skapa en transportsnål samhällsplanering, kommer det dock alltid att finnas behov av transporter på väg. Dessa transporter måste då utföras av fordon som inte försvårar en ekologisk hållbarhet. Därför ska bensin- och dieselbilar successivt fasas ut. Det måste till ett paket av åtgärder inom vägtransportsektorn för att nå detta. Utvecklingen av nya miljöbilar får inte bara kopplas till själva drivmedlet, utan i högre grad relateras till energieffektivitet. måste inriktas mot att även främja en ökad energieffektivitet av fordon. Vissa anser att det går att lösa bilismens problem med hjälp av teknisk utveckling, dvs. att bilarna blir mer och mer rena. Men detta är inte en sann eller trolig utveckling. För det första visar empirisk erfarenhet att så inte är fallet. Förvisso har bilar blivit mer energieffektiva och släpper ut mindre avgaser. Men har bilarna blivit allt mer sofistikerade och innehåller allt mer teknik som i sin tur äter upp energieffektiviseringen. För det andra hjälper det inte att varje enskild bil blir mer miljövänlig om antalet bilar ökar. Inte vare sig natur eller människa är behjälpta av att utsläppen per bil minskar om det totala utsläppet i absoluta termer ökar, vilket t.ex. varit fallet med koldioxid. har biltrafikens samlade utsläpp av koldioxid ökat med , som varje enskild bil släpper ut mycket mindre koldioxid än 1990. Men det är inte bara vi som inte delar uppfattningen att reduktion av trafikens utsläpp till stor del ska kunna ske genom ny teknik. VTI () bedömer att det inte är rimligt att förvänta sig stora konsekvenser av teknikutvecklingen inom den som är relevant i det här sammanhanget. 6.9Stoppa tågkaoset och öka tågkapaciteten Järnvägstrafiken i styrs utifrån företagsekonomiska villkor och inte utifrån vad som är bäst för samhället. Resultat av privatisering och konkurrensutsättningar är att t.ex. SJ tvingats minska antalet anställda, höja biljettpriserna och dra in på underhåll till tågen. Det medför att många resenärer, t.ex. studenter, pensionärer och andra med låga inkomster, väljer bort tåget. Dessutom har förseningar och inställda tåg inte förbättrat situationen. Då kvinnor använder sig av tåg i högre utsträckning än män, har deras transportbehov försämrats i högre grad. Regeringens politik går ut på att höja banavgifterna, satsa på vägar istället för nya järnvägar, ha ett mycket lågt anslag till banunderhåll, behålla avkastningskravet på SJ, låta tågstationer skötas som isolerade öar utanför järnvägssystemet samt låta avreglering, bolagisering och konkurrensutsättning försämra järnvägen. vill ompröva avreglering och bolagiseringen inom järnvägen. Vi vill utveckla SJ som bolag genom att ta bort avkastningskravet som SJ:s trafikeringsrätt kombineras med en trafikeringsplikt. Det är även viktigt att utveckla ett helhetsansvar som ställer tydligare krav på samordning mellan den interregionala och regionala tågtrafiken. Tågstationerna måste flyttas till ansvar och ses som en del i en helhet inom järnvägen. Vi vill rusta upp de lågtrafikerade järnvägsbanorna och bevara och utveckla industrispår och kapillärspår. Underhållet till järnvägen måste ökas kraftfull så att det motsvarar /år. Vi anser att staten ska införa en investeringsbudget för att möjliggöra ökade investeringar i järnväg, men även för att fördela kostnaderna bättre mellan olika generationer. Vi vill bygga nya järnvägar motsvarande ca och överföra till samhällets regi. Nya höghastighetsbanor ger snabba moderna och högkvalitativa persontransporter, som de nya banorna frigör kapacitet för gods- och regionaltrafiken. Den samhällsekonomiska kalkylmodellen behöver ses över så att den bättre speglar miljöpåverkan och inte motverkar jämställdheten mellan könen. Regionförstoringen får inte motverka jämställdheten och åtgärder eftersom en ökad regionförstoring alltid måste beaktar miljö- och energipåverkan. förslag på åtgärder finns utförligt presenterade i motionen 2011/12:T458 Järnvägstrafik. För att få ett ekologiskt hållbart transportsystem måste andelen resor med kollektivtrafik öka. För att lyckas öka vårt resande med kollektiva färdmedel krävs bl.a. en utbyggd, tillgänglig, prisvärd och väl fungerande kollektivtrafik för alla. Vi vill därför understryka behovet av att sätta resenären i centrum för att få ett socialt och ekologiskt hållbart transportsystem. Regeringen har tyvärr valt en annan väg. Inom både järnväg och regional kollektivtrafik har regeringen valt att avreglera och stycka upp sammanhållna system. På järnvägssidan har regeringen tagit bort SJ:s ensamrätt att trafikera stambanorna. Inom den lokala och regionala lokaltrafiken ger regeringen privata operatörer obegränsad tillgång att trafikera vilka rutter som helst. Regeringen väljer att fokusera på företags rätt att etablera sig på marknaden. talar hellre om individens frihet att få ett sammanhållet system med god överblickbarhet och där det är lätt och smidigt att byta mellan linjer och få information från en och samma källa. och regional kollektivtrafik är klimatsmarta samhälleliga nyttigheter som kräver stabilitet och pålitlighet för att vara effektiv och resenärstillvänd. Vi anser därför att det är den enskilda resenären som ska vara i fokus när man funderar på hur man ska lösa ett transportbehov inom persontrafiken. Till exempel är tillgängligheten till stationer, bytespunkter och hållplatser av stor betydelse för att öka intresset för att resa kollektivt. Resenären är i första hand inte intresserad av vem som utför en tjänst, utan att trafiken fungerar, är prisvärd och är av god kvalitet. Men detta kan försvåras genom användandet av företagsekonomiska principer på samhällspolitiskt viktiga områden. Individer vill kunna beställa en resa som en helhet, inte uppdelat på olika operatörer. Resenären blir knappast lyckligare av att veta att det är ett annat företag som har hand om delar av en enhet när det är snökaos eller när tåg och bussar ställs in. Kvinnor och män måste kunna lita på att kollektivtrafiken fungerar och är tillförlitlig när de vill ta sig till jobbet, utbildningen eller vid . Annars blir det svårt att få fler att resa kollektivt och på så sätt minska miljö- och klimatbelastningen. Staten har ett ansvar att stärka individens rättigheter inom järnvägstrafiken, som miljö- och klimatmål uppnås. förslag på åtgärder för en sammanhållen järnväg och kollektivtrafik finns utförligt presenterade i motion 2011/12:T459. För att komma tillrätta med skattebefrielsen för inrikesflyget vill vi införa en klimatskatt på inrikesflyget. Klimatskatten sker genom en schabloniserad start- och landningsavgift. En sådan konstruktion skulle öka incitamentet att fylla planen med resenärer och därmed minska påverkan på miljön. För oberoende omfattning av antal flygtransporter i är det viktigt att de flygplan som lyfter verkligen utnyttjas så effektivt som möjligt. Vårt förslag till klimatskatt på inrikesflyget är inte en lika träffsäker konstruktion som en bränsleskatt, men i väntan på ändrade internationella regelverk är det ändå ett tydligt ekonomiskt styrmedel mot en minskad miljöpåverkan. Vår utgångspunkt är att nivån på koldioxid- och energiskatt på flygfotogen ska motsvara den nivå som gäller för bensin för bilar multiplicerad med faktor 2. Det är rimligt att räkna upp det med åtminstone en faktor på 2, eftersom utsläpp från flygplan på hög höjd leder till en klimatpåverkan som är mellan 2 och 6 gånger högre än om utsläppet hade gjorts vid marknivå. använde inrikes flyg flygfotogen motsvarande 226 tusen kubikmeter. Flygfotogen innehåller mer energi, vilket gör att energiskatten 2011 skulle bli 3,22 per liter (3,06 per liter för bilbensin MK1). Intäkten för staten blir då ca (3,22 x 226). Koldioxidskatten för bensin 2011 är 2,44 per liter, vilket skulle ge en skatteintäkt på ca . Den sammanlagda intäkten för koldioxid- och energiskatten beräknas då uppgå till ca . Räknar vi upp det med faktor 2 blir det alltså i statlig intäkt. gjordes ca 125 000 landningar inrikes. Med en tänkt intäkt från inrikesflyget på motsvarar det i avgift varje gång ett plan landar eller startar (2 600 000 000/125 000). För ett plan med 100 passagerare är merkostnaden alltså ca per passagerare. Skatten ger ett tydligt incitament att fylla planen så mycket det går och på sätt minska kostnaden per passagerare. bör därför införa en klimatskatt på inrikes flyg, motsvarande en kostnad på per start och landning från . 6.12Annullera överskott av utsläppsrätter omfattar tyvärr kryphål som riskerar att sabotera klimatarbetet. Ett av dessa kryphål kallas i klimatförhandlingarna för hot air och innebär att ett land kan köpa utsläppsrätter (Assigned Amount Units, AAU) från länder med överskott av utsläppsrätter. Några länder, bland andra och , har gigantiska överskott av utsläppsrätter sedan deras ekonomier och därmed även utsläpp sjönk kraftigt . vill de sälja utsläppsrätterna till andra länder, vilket kan undergräva möjligheten att minska de globala utsläppen så snabbt som det krävs. Men även har ett betydande överskott av utsläppsrätter som den borgerliga regeringen nu överväger att sälja. Det beror på att enligt fick tillstånd att öka utsläppen till 2012 jämfört med nivå. riksdag bestämde att vi istället ska minska utsläppen . Detta mål har sedan slagits med råge och de svenska utsläppen har minskat med , inte minst som en följd av de klimatåtgärder som tidigt initierades och genomfördes när de rödgröna var i majoritet i . Överskottet av utsläppsrätter, jämfört med åtagande enligt , väntas uppgå till drygt koldioxidekvivalenter. Det är mer än totala utsläpp av växthusgaser (). Det ekonomiska värdet på överskottet bedöms vara . Enligt kan överskottet annulleras, sparas eller säljas. Om annullerar, alltså upphäver, överskottet skulle svenskarnas klimatansträngningar för minskade utsläpp bli bestående. Det skulle innebära en global utsläppsminskning som motsvarar att mer än 11 miljoner människor cyklar istället för att åka bil till arbetet . Om istället väljer att sälja hela överskottet innebär det att mer än 11 miljoner personer i andra länder får tillåtelse att ställa cykeln och istället ta bilen till arbetet (, Vad är utsläppsrätter värda? Då kommer beslutade klimatmål inte att nås och de globala utsläppen öka. En betydande del av de ansträngningar som gjorts av svenska medborgare skulle därmed bli effektlösa. De koldioxidutsläpp svenskarna sparat under kan då ske i ett annat land. Att spara överskottet för att eventuellt använda det skulle innebära att dessa ökade utsläpp sker längre fram. Det råder alltså ingen tvekan om vad som är bäst för klimatet. har redan fattat beslut om annullering. bör med omedelbar verkan besluta att överskottet av utsläppsrätter ska annulleras. Detta bör ge regeringen till känna. har världens köttkonsumtion mer än femfaldigats. Om inget görs kommer världens konsumtion av kött att fördubblas till 2050 jämfört med nivåer. Enligt står den globala animalieindustrin för av världens totala utsläpp av växthusgaser. I står animalieindustrin för utsläpp på närmare växthusgaser, nästan lika mycket som utsläppen från alla personbilar i (Greenhouse gas emissions from Swedish consumption of meat, milk and eggs 1990 and 2005, 794 2009, s. 26). Forskarnas slutsats är att om vi vill ha en hållbar klimatutveckling måste vi äta mindre kött. Enligt FAO:s rapport kan boskapssektorn vara en av de största orsakerna till förlusten av biologisk mångfald då den nyttjar av jordens landyta och av all jordbruksmark i världen. Boskapssektorn är dessutom en av de främsta orsakerna till skövlingen av tropisk skog. av den tidigare skogsmarken i har omvandlats till betesmark. Regnskog skövlas även för odling av djurfoder som sedan exporteras till exempelvis EU:s köttproduktion, inte minst soja. Stora delar av världen lider av vattenbrist. Enligt FAO står boskapssektorn bakom en stor del av det ökade användandet av vatten och nyttjar av världens vattenresurser. Köttproduktion förbrukar mycket mer vatten än produktion av vegetabilier. För att producera ett kilo vegetabilier krävs mellan 400 och vatten, medan kycklingkött kräver och nötkött eller mer (, Drop, 2004). För att hushålla med vattnet borde vi alltså äta mer vegetabilier och mindre kött. Med internationella mått mätt är en storkonsument av animaliska produkter. Vår påverkan på klimatet är långt större än vad som är hållbart. Enligt på allmänhetens kunskaper och attityder till klimatförändringen (2009) är mer än hälften av svenskarna beredda att minska sin köttkonsumtion för klimatets skull. Bland kvinnor är siffran så hög som , och en betydande andel har redan minskat sin konsumtion. Riksdag och regering har en helt avgörande roll för att underlätta för svenskarna att fortsätta att minska sin klimatpåverkan genom ett klimatsmart ätande. Den svenska köttkonsumtionen ökade med 19902005. Denna kraftiga konsumtionsökning medförde ökade växthusgasutsläpp på koldioxidekvivalenter, men detta syns inte i svensk utsläppsstatistik p.g.a. att ökningen helt baseras på import av kött. Per person ökade utsläppen också med . Precis som Klimatberedningen (SOU 2008:24) har konstaterat saknas det styrmedel inom jordbrukssektorn som är direkt riktade mot att minska utsläppen av växthusgaser. En ansvarsfull hållning vore därför att anta ett nationellt mål om en minskad köttkonsumtion. Detta bör ge regeringen till känna. För att minska köttkonsumtion i bör det tas fram en handlingsplan för hur klimatpåverkan av livsmedelskedjan, inklusive animalieproduktionen, ska minskas. Detta bör ge regeringen till känna. 6.14Tydliggör konsumtionens påverkan på klimatet En studie av Globala energisystem vid presenterade konsumtionsbaserade utsläpp av växthusgaser. I studien ingår alla de utsläpp som svenska medborgare orsakar, dels genom konsumtion av inhemska och importerade produkter, dels genom de direkta utsläppen i offentlig sektor och i hushåll. Även utsläpp som svenskar orsakar på grund av flygresor och övriga internationella transporter är medtagna. Resultatet från studien visar att de totala utsläppen har ökat med . I den officiella statistiken för uppvisas istället en minskning . anser att detta belyser två viktiga insikter: Sambandet mellan ekonomisk tillväxt och klimatpåverkan är inte brutet i som regeringen hävdar. För att upprätta rättvisa global klimatavtal och nationella målsättningar måste konsumtionsbaserad bokföring bli central. rapporterar sin officiella statistik av växthusgasutsläpp till UNFCCC, . I denna statistik ingår endast de utsläpp som sker inom .