ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Ub384 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler utbildningsplatser för läkare. Bristen på läkare inom den svenska sjukvården och då framförallt på distriktsläkare fortsätter att vara ett problem för landstingen och inte minst för patienterna. Kostnaderna för så kallade stafettläkare blir mycket höga för de landsting som måste använda sig av dessa. är det många landsting som brottas med problemen kring läkarvakanser och rekrytering, och problembilden tycks snarare öka än minska, framförallt i skogslän och områden långt från storstäder och universitetssjukhus. Tryggheten för en patient när det gäller att få träffa samma läkare vid varje besök kan inte överskattas, det är oerhört viktigt att läkaren känner patienten, speciellt om patienten har återkommande läkarbesök. Men alltför många patienter får träffa olika läkare vid varje besök på vårdcentralen, vilket är helt oacceptabelt. Medborgarnas behov och önskemål måste stå högt på listan när det gäller fler läkare. Att veta att det finns läkarkompetens att tillgå när man besöker vårdcentral eller lasarett är viktigt, likaså att man känner tillit och förtroende för den behandlande läkaren. Det handlar således om tillgänglighet och om förtroende för att samhället ser till att det finns tillräckligt med personal inom sjukvården. Den arbetssituation som råder på våra vårdcentraler och sjukhus kan heller inte betraktas som tillfredsställande för den fast anställda läkarkåren. Totalt sett är dock frågan om bristen på läkare ett stort problem som måste åtgärdas på politisk väg. Att se till att utbilda fler läkare liksom att validera utländsk läkarkompetens är en väg att gå, som snabbt behöver aktualiseras och åtgärdas. Intresset för att bli läkare är stort, men hjälper det inte långt att den som söker sig till läkarutbildningen har toppbetyg. Det är ändå svårt att komma in, eftersom platserna är för få. Alternativet blir att istället söka sig till läkarutbildning i något annat land. Detta sker då som svenska landsting söker med ljus och lykta efter läkare utomlands. Detta förhållande visar med all tydlighet nödvändigheten av att vi i inrättar fler utbildningsplatser för läkare.
mot · GZ02Ub385 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge status som universitet. inrättades efter ett beslut i 1995. Utbyggnaden av den högre utbildningen i södra hade då utretts . Bakgrunden var bl.a. att övergången från gymnasieskolan till högre studier var låg i södra , arbetslösheten var hög och segregationsproblemen tenderade att bli stora. Högskolan har efter sin tillkomst gjort betydande insatser för att motverka dessa negativa tendenser. Trots detta kvarstår problembilden i allt väsentligt. Redan från början var det av statsmakterna utsagt att det var ett nytt universitet som skulle byggas upp och inte en regional högskola. För att nå detta mål planerades och startades högskolans verksamhet. Men då målsättningen inte fullföljts av staten har högskolan tvingats leva under svår press för att anpassa verksamheten. Sedan starten gäller nyckelorden mångvetenskaplighet, mångkulturalitet och medborgerlig bildning som ledstjärnor för högskolan. Vikten av ett mångvetenskapligt arbetssätt har blivit en central del av högskolans vetenskapliga och kunskapsteoretiska grundsyn. Det mångkulturella perspektivet handlar inte bara om att sträva efter etnisk mångfald vid högskolan utan också om ett interkulturellt synsätt och ett aktivt kunskapssökande och kunskapsutbyte mellan olika kulturer. Den medborgerliga bildningens roll är nära förknippad med mångvetenskaplighet och mångkulturalitet. Det rör sig om en förmåga att betrakta centrala kunskapsfrågor ur olika perspektiv, att träna sig i att argumentera för och emot. Den teoretiska kunskapen är utan liv innan den möter verkligheten och våra egna erfarenheter. När teori och verklighet möts ger det förutsättningar för omdömets skolning. Flera prognoser och rapporter vittnar nu om att bristen på högutbildade i kan komma att hämma regionens tillväxtförutsättningar, något som inte bara skulle innebära negativa konsekvenser för regionen som sådan utan de facto påverka hela landets tillväxt. Mot denna bakgrund är det än mer angeläget att förverkliga det ursprungliga målet att ge status som universitet.
mot · GZ02Ub388 · 2011-09-26 00:00:00 — Fler platser på läkarlinjen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över antalet platser på läkarutbildningen. har har ett underskott på läkare. Det har lett till många vakanta läkartjänster i primärvården, särskilt i glesbygden och i norra . Det har i sin tur medfört långa väntetider för patienter, svårigheter för arbetsgivare att ställa krav på läkare samt ett kostnadsdrivande stafettläkarsystem där läkare utnyttjar bristsituationen, med sämre kontinuitet och vård för patienterna som följd. En del av detta har lösts genom att läkarutbildade från andra länder har valt att flytta till vårt land, vilket är positivt. Å andra sidan leder det tyvärr till att andra länder blir av med sina läkare. Läkarlinjen är en av de mest populära utbildningarna i landet, och studenter med toppbetyg sållas bort genom lottning. Det behövs fler läkare och genom att se över möjligheterna att öka antalet platser på läkarutbildningen får vi möjlighet att utbilda fler läkare och dessutom ge fler som vill utbilda sig till läkare möjlighet att få utöva sitt drömyrke. En kvalitativ vård måste kunna erbjudas patienter oavsett var i landet de bor. Läkarbristen omöjliggör en sådan princip . Med detta som bakgrund vore det bästa för sjukvården och patienterna i om antalet platser på läkarutbildningen utökas. Möjligheterna att styra specialistutbildningen till de geografiska områden där bristerna är som störst bör också övervägas vid en sådan utbyggnad. Per (S)
mot · GZ02Ub390 · 2011-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av vuxenutbildning. Det är många människor i vårt land som inte tagit gymnasieexamen eller inte läst vid högskola. Det finns olika anledningar till varför de inte har gjort det. Många börjar arbeta direkt efter medan andra avbryter sina gymnasiestudier. De har först vid vuxen ålder känt behovet av att läsa vidare. Det är då viktigt att det finns möjlighet till lärande även när man arbetat . Vuxenutbildning är ett mycket bra sätt att låta människor växa, både för sin egen skull och för samhällets utveckling. Även för dem som redan har studerat och har en examen ställer dagens arbetsliv krav på vidareutbildning. I en globaliserad värld med hårdnande konkurrens krävs att vi ger även dessa personer möjlighet att kompetensutvecklas. Arbetslivet förändras ständigt, och det som man lärde sig är inte nödvändigtvis tillräckligt . Därför måste alla få möjlighet att kompetensutvecklas, t.ex. genom införandet av en kompetensförsäkring. Ett livslångt lärande måste vara en rättighet. Indragna medel till vuxenutbildningen innebär att människor stoppas i sin utveckling och att man skapar återvändsgränder. Det svenska utbildningsväsendet är i grunden bra, men det måste även i fortsättningen vara till för alla, inte bara för dem som har tillräckligt god ekonomi för att själva kunna bekosta sina studier i vuxen ålder. Att få studera som vuxen innebär att man har ett helt annat fokus, och kanske ett annat mål, än vad man hade som ung. Att kunna fortbilda sig inom sitt eget yrke eller att byta bana mitt i livet är något som samhället måste bejaka.
mot · GZ02Ub394 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fristående skolor. Det finns ett samhällsansvar för den grundläggande välfärden i form av sjukvård, omsorg och utbildning. har antalet fristående aktörer på skolområdet ökat explosionsartat. Somliga av dessa aktörer har inte hållit kvalitetsmässigt och det finns anledning att befara att inslaget av allt fler fristående skolor bidragit till att öka segregationen på skolområdet. råder i praktiken fri etableringsrätt på skolområdet. Det är rimligt att kommunerna får större inflytande över hur och var fristående skolor etablerar sig. Det har också förts en angelägen diskussion om vinster och vinstintressen i de fristående skolorna. Skolans resultat har försämrats och det kan nu finnas anledning att se över hur friskolereformen egentligen har fungerat. Därför är det angeläget med en rejäl översyn av reformen. Shadiye Heydari (S) i (S)
mot · GZ02Ub395 · 2011-09-30 00:00:00 — Fler utbildningsplatser för tandläkare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler utbildningsplatser för tandläkare. På många håll i landet råder stor tandläkarbrist, och trots stora ansträngningar från landstingens sida har folktandvårdsklinikerna i framförallt skogslän och glesbygd ett flertal vakanser. Problemen ser inte ut att minska. Tandläkarbristen löser man hjälpligt genom att aktivt arbeta med rekrytering av tandläkare från andra länder i , exempelvis och . Men denna metod löser bara problemen temporärt. kommer det dessutom att bli många pensionsavgångar inom tandläkaryrket när femtiotalisterna går i pension. Detta medför i sin tur att behovet av nya tandläkare kommer att öka väsentligt, och ett stort antal nyrekryteringar kommer att behöva göras inom såväl Folktandvården som när det gäller privattandläkarsidan. Det kan konstateras att framförallt många vuxna har svårt att få tandvårdstider vid vissa kliniker på grund av tandläkarbristen, vilket är en olycklig utveckling. Behovet av tandläkare och utbildningsplatser är i obalans och måste därför ses över för att vi ska kunna möta rekryteringsbehovet av nya tandläkare . De allra flesta svenskar, såväl unga som äldre, har en god tandhälsa, tack vare goda och uthålliga satsningar på detta område under en mycket lång följd av år. Ett bibehållande av den goda tandhälsa som finns i är mycket viktigt ur hälsosynpunkt. Med hänvisning till ovanstående vill vi att regeringen ser över behovet av en utökning av antalet utbildningsplatser för tandläkare vid våra tandläkarhögskolor.
mot · GZ02Ub400 · 2011-09-26 00:00:00 — Rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg på obekväm arbetstid. Behoven av barnomsorg på obekväm arbetstid är stora. får många småbarnsföräldrar som förvärvsarbetar på obekväm arbetstid, efter , nätter och , lägga ned mycket kraft på att få familjelivet att gå ihop med god omsorg om barnen man är på arbetet. Det gäller att ha ett stort socialt kontaktnät eller att ha råd med en barnflicka. Vi menar att dessa föräldrar utifrån en rättvisesynpunkt ska erbjudas samma goda barnomsorg som de föräldrar som jobbar . I enlighet med den socialdemokratiska arbetslinjen är det självklart att alla ska ha rätt till barnomsorg. Den borgerliga regeringen driver en politik med hårdare krav och sämre villkor för arbetslösa i tron att det är så nya jobb skapas. Alliansen är ovillig att underlätta för yrkesarbetande småbarnsföräldrar med obekväm arbetstid så att de får tillgång till barnomsorg detta medan barn, vars föräldrar jobbar , automatiskt får tillgång till kommunens barnomsorg. Många kvinnor jobbar inom offentlig sektor och ställs då inför obekväm arbetstid och svårigheter med barnomsorg, och en väl fungerande barnomsorg leder till ökad jämställdhet inom arbetslivet. Om män och kvinnor ska ges samma möjligheter krävs det också att samhället ger sitt stöd även till föräldrar som arbetar inom yrken som kräver kvälls- och nattarbete. Regeringen ser inte till barnens bästa. Att erbjuda barnomsorg till alla som är i behov av det bör vara en del av välfärden. Många ensamstående mammor jobbar inom offentlig sektor där obekväm arbetstid är vanlig. Är det att gå efter arbetslinjen att inte erbjuda dem barnomsorg så att de kan gå till arbetet? kommer en stor del yrkesarbetande att gå i pension. Detta ger ett ökat behov av fler anställda såväl inom sjukvården som inom äldreomsorgen detta för att vi ska klara vår välfärd. Det handlar om ett ökat behov inom välfärdssektorns yrkesområden där äldre har behov av hjälp under dygnets alla timmar. Småbarnsföräldrar kommer att behövas också inom denna sektor. Då är det viktigt att samhället erbjuder barnomsorg för deras barn och nätter.
mot · GZ02Ub409 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studiemedel vid heltidsstudier i ungdomsgymnasium. Så länge unga vuxna studerar på gymnasienivå har föräldrar eller vårdnadshavare försörjningsplikt till och med 21-årsdagen. För detta får de också stöd av samhället. Till och med avslutad grundskola betalas barnbidrag ut till en av föräldrarna och som en del av socialförsäkringssystemet. När ungdomarna fortsätter att utbilda sig inom gymnasieskolan är inkomstkällan istället samma summa som studiebidrag men då endast av året. Det innebär att familjer med ungdomar som studerar på gymnasiet och som inte hittar ett sommarjobb inte mottar något stöd . På så sätts ansträngs ekonomin hårt i familjer med små marginaler. Möjligheten att göra tolv utbetalningar istället för dagens tio bör ses över. Per (S)
mot · GZ02Ub410 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en barnomsorgsgaranti som ska gälla med en sanktionsmöjlighet om garantin inte uppfylls. I den gamla skollagen stod det att kommuner ska erbjuda barnomsorgsplats utan oskäligt dröjsmål. Det tolkade som att plats ska garanteras . I den nya skollagen har detta skärpts en aning. står det att kommuner ska erbjuda barnomsorgsplats . Tyvärr efterlevs inte detta i alla kommuner. var det 42 kommuner som inte levde upp till sitt åtagande. finns det således en barnomsorgsgaranti men det saknas sanktionsmöjlighet och möjlighet till ersättning om den inte uppfylls. Det är viktigt att en förälder som är i behov av en barnomsorgsplats för sitt barn ska kunna få det . I vissa fall kan en alltför lång väntan innebära att föräldern till exempel måste tacka nej till ett arbetserbjudande. Därför anser jag att det är rimligt att kommunen ska erbjuda en barnomsorgsplats från ansökningstidpunkten istället för som det är. Men mest avgörande är att kommunen faktiskt levererar inom den ram som sätts upp. En garanti måste innebära ett tydligt åtagande. Om kommunen inte lever upp till barnomsorgsgarantin borde någon form av sanktion införas. Förslagsvis kan en kommun som inte uppfyller barnomsorgsgarantin bli tvungen att utbetala ersättning motsvarande av den kostnad som kommunen normalt har för en barnomsorgsplats till vårdnadshavarna. Genom att koppla en sanktion till garantin ökar incitamenten och därmed förutsättningarna för att kommunerna ska leva upp till garantin. Syftet med garantin är inte att kommuner ska kunna köpa sig fria från att ordna en barnomsorgsplats. Därför måste sanktionen vara kännbar för kommunen. Det är inte heller en lösning på bristen av förskoleplatser, snarare tvärtom. Det är en påtryckning på kommuner att leva upp till sitt åtagande, och i väntan på det ska föräldrarna kompenseras. Genom en ekonomisk kompensation som sätts i förhållande till kostnaden för en omsorgsplats ökar även föräldrarnas möjlighet att om de inte får en plats inom angiven tid med hjälp av kompensationen få ekonomiska förutsättningar för att på annat sätt lösa omsorgen . I Alliansens valmanifest finns det en formulering som visar på att alliansregeringen tar detta på allvar och har intentionen att arbeta vidare med detta: Dessutom vill vi pröva förutsättningarna för att ge kompensation till föräldrarna om barnomsorgsgarantin inte infrias. Regeringen måste därför skyndsamt se över möjligheten att införa en barnomsorgsgaranti där en ekonomisk ersättning lämnas till den som ansökt om platsen i det fall som kommunen inte kan erbjuda en barnomsorgsplats .
mot · GZ02Ub411 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett slopat fribelopp. behöver fler som arbetar, inte färre. För att vi ska klara den alltmer hårdnande internationella konkurrensen behöver vi ett väl fungerande studiestödssystem som ger studenter möjligheter, inte avskärmar dem. En av de första frågor man får som arbetssökande är vilken arbetslivserfarenhet man har. Har man inte haft möjligheten att skaffa sig någon är det stor risk att man redan där blir bortplockad ur processen. Att som student under sin studietid kunna arbeta vid sidan av sina studier är av stor betydelse inte bara för att man på så sätt har möjlighet att finansiera sina studier på ett annat sätt än att ta lån, utan även för att skaffa sig en ovärderlig arbetslivserfarenhet. Regeringen har under den gånga mandatperioden gjort värdefulla insatser på detta område. I budgeten höjdes studiemedlets totalbelopp med per studiemånad. Regeringen har även höjt det så kallade fribeloppet till ca per kalenderår. Fribeloppet är den maximala inkomst som en student får ha per kalenderhalvår utan att studiemedlen eller rekryteringsbidraget minskas. För att studenterna ska uppnå största möjliga frihet och själva kunna påverka sin ekonomi och koppling till arbetslivet bör fribeloppet slopas. Det bör vara fritt för studenter att komplettera bidragsdelen med eget arbete utan att bidragsdelen påverkas. Det gynnar såväl arbetslinjen som arbetslivserfarenheten hos våra studenter, vilket är en vinst för både samhället och den enskilde. bör därför fribeloppet slopas helt.
mot · GZ02Ub412 · 2011-09-27 00:00:00 — Inventering av den fysiska skolmiljön tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att göra en inventering av den fysiska miljön i landets alla förskolor, grundskolor och gymnasieskolor. Arbetsmiljön i skolan är viktig inte bara för barns trygghet och välbefinnande. Den har också en otroligt viktig roll för att stimulera till lärande. Barn ska inte behöva befinna sig i arbetsmiljöer som vi vuxna aldrig skulle acceptera. Välvårdade och funktionella lokaler borde vara en självklarhet på landets alla skolor. Dessvärre har inte alla kommuner klarat av att prioritera skolan som arbetsplats och lokalerna har på sina håll tillåtits förfalla bortom rimliga gränser. Enligt är astma och allergi den vanligaste kroniska sjukdomen bland barn och ungdomar. Cirka en tredjedel av skolbarnen i beräknas ha eller ha haft någon form av allergiska besvär. Orsakerna till detta är flera, men det ställer nya och högre krav på skolornas lokaler. Många elever vittnar också om dålig ventilation, bullriga lokaler och ofräscha toaletter. Mycket av detta beror på att många förskolor och skolor finns i gamla lokaler byggda för betydligt mindre grupper än dagens. För att stimulera till lärande och erbjuda en trygg arbetsmiljö är både inom- och utomhusmiljön viktig. Det är glädjande att ett standardiseringsarbete för arbetsmiljön i skolan har påbörjats. Hur läget är är svårt att överblicka eftersom skolan är ett kommunalt ansvar. Barnens arbetsmiljö får dock aldrig avgränsas till att endast ses som en angelägenhet. Barns och ungas arbetsmiljö är en angelägenhet för hela samhället. bör därför få i uppdrag att göra en inventering av arbetsmiljön i landets alla skolor.
mot · GZ02Ub415 · 2011-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka skolhälsovården. Det moderna samhället av ställer höga och komplexa krav på ungdomar. Prestationsångest, stress och snedvridna utseendeideal skapar problem hos många tonåringar, och framförallt unga tjejer mår allt sämre. Det visar sig bland annat i att fler tjejer skadar sig själva på olika sätt de skär sig eller får ätstörningar. Det finns också många invandrarbarn som bär med sig trauman från upplevelser i sina tidigare hemländer, liksom det finns barn från andra länder som kämpar med kulturkrockar i . Det individualistiska idealet bland dagens unga gör att de flesta upplever att de måste bära alla sina problem själva. Det är angeläget att vi på ett tidigt stadium blir uppmärksamma på om barn och ungdomar mår dåligt och kan hjälpa dem att få relevant och snabb vård så att de inte vänder sin ångest mot sig själva. Därför måste skolans kuratorer och annan skolpersonal vara uppmärksamma och kunna agera när det behövs. Vi socialdemokrater har föreslagit att det ska finnas samverkansmodeller i varje kommun för barn och ungdomar med problem (samverkan mellan skola, socialtjänst, barn- och ungdomspsykiatri och ungdomsmottagning). Genom att man stärker skolhälsovården kan barnen få hjälp . Psykisk ohälsa påverkar hela familjen. Därför måste den samlade barn- och ungdomshälsan ges förutsättningar för att också hjälpa hela familjen.
mot · GZ02Ub437 · 2011-09-26 00:00:00 — Möjligheten för folkrättsliga institutioner, såsom (), att utfärda examina tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge folkrättsliga institutioner, såsom (), rätt att utfärda examina. , , har, i enlighet med ett avtal mellan och (), varit etablerad i . 3 200 studenter från 162 länder har examinerats från WMU sedan starten och ungefär 200 nya studenter examineras . har studerande som utexaminerats från stött på problem när deras nationella myndigheter har prövat frågan om examensmotsvarighet. I och med att WMU lyder under FN och inte har erhållit tillstånd av att utfärda examina förorsakar detta stora problem för och dess elever. Detta skulle kunna förändras med relativt liten insats med tanke på att det är lagstiftningen och texten i högskolelagen som är begränsande. Nuvarande text med lydelsen En enskild fysisk eller juridisk person som anordnar utbildning (utbildningssamordnare) får endast efter tillstånd utfärda sådana examina som regeringen anligt vad som anges i högskolelagen (1992:1434) meddelat föreskrifter om ändras till En enskild fysisk eller juridisk person eller internationell folkrättslig institution som anordnar utbildning (enskild utbildningsanordnare) får endast efter tillstånd utfärda sådana examina som regeringen enligt vad som anges i högskolelagen (1992:1434) meddelat föreskrifter om.
mot · GZ02Ub464 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda frågan om att avskaffa fribeloppet för studenter för att underlätta för unga att komma in på arbetsmarknaden . Det är bra att fribeloppsgränsen har höjts, men den utgör fortfarande ett hinder för arbetslinjen som regeringen i övrigt värnar om. En student som har studielån och en lön från extraarbete och som ligger på gränsen till fribeloppet får endast behålla av en inkomstökning efter skatt och minskade studielån. Avskaffas fribeloppet får studenten i stället behålla av en inkomsthöjning. Arbetslösheten bland unga är anmärkningsvärt stor i och vi behöver ta vara på alla möjligheter att bryta det allvarliga utanförskap som ungdomsarbetslösheten skapar. Vi anser att det är viktigt att studenter jobbar om de vill och kan, för att få arbetslivserfarenhet och referenser, som kan underlätta för etablering på arbetsmarknaden efter avslutade studier. Är arbetet dessutom relevant för studierna, så är det till stor nytta både för studentens utbildning och för företaget som anlitar studenten. Varvade studier och arbete ökar möjligheterna påtagligt för studenten att få en anställning och för företagen att göra lyckade rekryteringar. Att avskaffa fribeloppet medför kostnader för staten, men då bör också hänsyn tas till de ökade skatteintäkter som ett ökat antal arbetade timmar för med sig. Alla övriga insatser för att minska ungdomsarbetslösheten har dessvärre också ett pris. Vi vill med denna motion göra regeringen uppmärksam på behovet av att utreda frågan om att avskaffa fribeloppet för studenter för att underlätta för unga att komma in på arbetsmarknaden .