mot · GZ02A346 · 2011-10-05 00:00:00 — Allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra arbetslöshetsförsäkringen allmän och obligatorisk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anknyta taket i a-kassan till prisbasbeloppet. anser att välfärdspolitiken ska vara generell i det avseendet att den ska ge trygghet för alla. Arbetslöshetsförsäkringen ska baseras på inkomstbortfallsprincipen och utformas så att alla får en ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. Det är viktigt att arbetslöshetsförsäkringen ses som en omställningsförsäkring mellan två arbeten och att den ger goda incitament att gå från arbetslöshet till arbete. Alla människors vilja till arbete måste tas tillvara och utanförskapet brytas. Vi anser också att alla som är arbetslösa och uppfyller grundvillkoren för arbetssökande ska ingå i en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring och få sin ersättning därifrån. Därmed ska ingen som ingår i en arbetsmarknadsåtgärd, oavsett om det är Arbetsförmedlingen eller kommunen som är anordnare, därutöver behöva ha försörjningsstöd från kommunen. För att erhålla inkomstrelaterad ersättning ska fortsättningsvis ett arbetsvillkor vara uppfyllt. Från löneutfyllnad till omställningsförsäkring finansierades a-kassan till av skattemedel och arbetslöshetsförsäkringen var därför mer lik ett bidrag än en försäkring. Inledningsvis höjdes därför egenavgiften. sattes ett tak så att ingen skulle betala mer än sammanlagt i a-kasseavgift. infördes ett nytt system för att pröva arbetsförmågan hos långtidssjukskrivna. Personer som varit sjukskrivna övergår från till Arbetsförmedlingen i en så kallad omförsäkringsperiod. För sjukskrivna har regeringen utökat den så kallade överhoppningsbara tiden till . Det betyder att man får tillgodoräkna sig den inkomst man hade innan man blev sjukskriven. På så sätt får även långtidssjuka använda tidigare lön som utgångspunkt. Frågan om en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring har utretts vid ett flertal tillfällen. överlämnades en utredning om obligatorisk arbetslöshetsförsäkring till regeringen. Alliansregeringen valde dock att inte gå på utredningens förslag eftersom den föreslagna lösningen skulle innebära ett alltför tekniskt komplicerat system. grunduppfattning är dock fortfarande att alla som arbetar och uppfyller villkoren för försäkringen, också ska omfattas av en arbetslöshetsförsäkring med rätt till inkomstrelaterad ersättning i händelse av arbetslöshet. I principprogram framgår följande: För att garantera alla som blir arbetslösa en grundläggande ekonomisk trygghet vid arbetslöshet ska en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring finnas. Arbetslöshetsförsäkringen bör finansieras med egenavgifter och arbetsgivaravgifter. gav alliansregeringen i uppdrag till en parlamentariskt sammansatt kommitté att se över de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet. I direktivet framgår att det nuvarande systemet bör ses över och förändras så att alla som har förvärvsarbetat och uppfyller arbetsvillkoret har rätt till en inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet. Villkoren för ekonomiskt skydd vid arbetslöshet och grunden för bestämmande av nivån på ersättningen bör vara densamma för alla förvärvsarbetande. Som utgångspunkt för om och med vilket belopp arbetslöshetsersättning ska lämnas bör anknytningen till arbetsmarknaden vara avgörande, till exempel hur mycket avlönat arbete som har utförts under förutsättning att grundvillkoren i försäkringen är uppfyllda, vilket bland annat innebär att personen ska vara arbetslös, anmäld hos Arbetsförmedlingen och vara beredd att ta erbjudet lämpligt arbete. står 1,2 miljoner löntagare utanför arbetslöshetsförsäkringen, vilket inte är acceptabelt. Precis som alla löntagare omfattas av sjukförsäkringen bör också alla löntagare ha en arbetslöshetsförsäkring. vill därför införa någon form av obligatorisk arbetslöshetsförsäkring för samtliga arbetstagare, utifrån de direktiv som getts i utredningen. Höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen vill höja taket i arbetslöshetsersättningen i takt med den årliga förändringen av prisbasbeloppet. Detta sker inom övriga socialförsäkringar och innebär att dagpenningen inflationsskyddas och inte urholkas . Inom socialförsäkringssystemet utgår man från den sjukpenninggrundande inkomsten för att beräkna sjukpenningen, som fastställs av utifrån arbetsinkomst. Det finns dock ett tak för den sjukpenninggrundande inkomsten på 7,5 prisbasbelopp. Prisbasbeloppet räknas i sin tur fram på grundval av ändringarna i det allmänna prisläget, det vill säga inflationen. Enligt gällande bestämmelser anges detta av utvecklingen av konsumentprisindex (KPI). Inom arbetslöshetsförsäkringen finns däremot ingen automatisk uppräkning av taket. Taket ligger på och högre inkomster än av 18 700 ersätts inte. Att taket inte följer den allmänna prisutvecklingen är ett problem, eftersom det i reala termer innebär en successiv sänkning av taket. Prisutvecklingen, det vill säga inflationen, är inget den enskilde kan påverka. Inflationen påverkas istället av externa faktorer, bland annat hur expansiv penning- och finanspolitiken är. har dessutom ett uttalat inflationsmål, på + . Även om inflationen varit förhållandevis måttlig , har prisbasbeloppet (då taket i a-kassan senast justerades) ökat från till . Hade taket i a-kassan följt prisbasbeloppets utveckling hade nivån ökat från , till . menar att taket i a-kassan bör inflationssäkras, genom att knyta det till prisbasbeloppet.