mot · GZ02Fi240 · 2011-10-05 00:00:00 — Den demografiska utvecklingen innebär att de som förvärvsarbetar måste försörja allt fler. Med en hög långtidsarbetslöshet försämras förutsättningarna att långsiktigt finansiera pensionerna. Vi får därtill en växande grupp medborgare som riskerar få mycket låga pensioner till följd av att de utförsäkrats och/eller ställts utanför arbetsmarknaden . För att långsiktigt säkra pensionssystemets hållbarhet och trygga bra pensioner för breda yrkesgrupper är det viktigt att sysselsättningen ökar och att åtgärder vidtas för att möjliggöra för många fler löntagare att arbeta längre. Det kräver bland annat ökade resurser för kontroll, forskning och utveckling av arbetsmiljöarbetet. Men det krävs också förbättrade insatser för rehabilitering och omställning för att förhindra den utslagning som sker från arbetslivet. Det behövs också en grundligare analys av vilka effekter de senaste årens förändringar riskerar att få för pensionssystemet. Denna bör ske i nära dialog med arbetsmarknadens parter och genomföras inom ramen för den breda pensionsöverenskommelsen över blockgränserna. Syftet bör vara att trygga goda pensioner och slå vakt om ålderspensionssystemets långsiktiga ekonomiska stabilitet. Skattesystemets huvudfunktioner är att trygga finansieringen av den offentliga välfärden samt att verka utjämnande mellan grupper och . Vi socialdemokrater vill att skatter tas ut på ett rättvist och effektivt sätt. Ett rättvist skattesystem kännetecknas av att skatten tas ut likformigt och efter bärkraft. Med effektivitet menas att skattesystemet ska uppmuntra till sådant som är grunden för vårt välstånd: arbete, utbildning och investeringar. Skattesystemet bör även vara enkelt och överskådligt samt vara utformat så att det förhindrar skattefusk och skatteplanering. Miljoner kronor, avvikelser i förhållande till regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) Avgår skatter från andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Inget förvärvsavdrag för miljoninkomster Den särskilda skattereduktion på förvärvsinkomster som den borgerliga regeringen har infört, det så kallade jobbskatteavdraget, bygger på antagandet att sänkt skatt på arbete ökar viljan hos den enskilde att öka sitt arbetsutbud. Idén är följande: Eftersom inkomstskattesänkningen gör det lönsammare att jobba och relativt sett dyrare att vara ledig så kommer individen att växla fritid mot fler arbetade timmar. Sannolikt finns det också en sådan så kallad substitutionseffekt, även om mycket tyder på att den är liten och dessutom avtagande med avseende på skattereduktionens storlek. Eventuella positiva effekter på arbetsutbudet uppstår i så fall främst i grupper med låga inkomster. I de riktigt höga inkomstskikten är det tvärtom troligt att sänkt skatt på arbete får den rakt motsatta effekten, det vill säga ett minskat arbetsutbud. Det beror på att sänkt skatt på arbete innebär att man kan jobba mindre med oförändrad levnadsstandard. Det innebär också att höjd skatt på de allra högsta inkomsterna faktiskt kan stimulera till mer arbete eftersom lönen efter skatt sjunker och tvingar skattebetalaren att arbeta mer för att bevara sin standard. Det är mot denna bakgrund vi föreslår en nedskalning av förvärvsavdraget för inkomster från . Nedskalningen görs på sådant vis att inkomster inte berättigar till något förvärvsavdrag alls. Förändringen ökar statens skatteintäkter med . Lön och uppskjuten lön ska beskattas lika Pensionärer ska inte beskattas hårdare än löntagare. En väl fungerande arbetslinje kräver att det både ska löna sig att arbeta och att ha arbetat. Den borgerliga regeringen har medvetet skapat och behållit en skatteklyfta mellan lön och pension. Vi vill successivt sluta denna klyfta genom att höja grundavdraget för pensionärer. I denna budget tar vi ett första viktigt steg i den riktningen. Det föreslagna innebär en skattesänkning på för årsinkomster . Skattesänkningen minskar varaktigt kommunernas skatteintäkter med , vilket staten fullt ut kompenserar genom motsvarande höjning av statsbidragen. Sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag De små och medelstora företagen står för nästan hela nettotillskottet av nya jobb i ekonomin. Att få dessa företag att fortsätta växa och anställa är helt centralt. Vi föreslår därför en nedsättning av arbetsgivaravgiften riktad mot mindre företag. Arbetsgivaravgiften sänks på lönesummor . Statens nettokostnad för denna reform är . Tillfällig skattekredit för personer med försörjningsstöd som börjar arbeta Försörjningsstödet är utformat för att utgöra ett yttersta skyddsnät för personer med sociala problem och är ursprungligen inte tänkt för personer vars främsta försörjningshinder är arbetslöshet. Det kanske största problemet med försörjningsstöd som ersättning vid arbetslöshet är behovsprövningen som innebär att ersättningen minskar fullt ut med den intjänade arbetsinkomsten om mottagaren hittar ett arbete. För att reducera den hundraprocentiga marginaleffekten föreslår vi att en skattekreditering på av bruttoarbetsinkomsten införs för personer med försörjningsstöd eller etableringsersättning som inleder förvärvsarbete. Krediteringen är tidsbegränsad . För att få skattekrediteringen ska man ha varit arbetslös och ha uppburit försörjningsstöd eller etableringsersättning . Skattekrediteringen erhålls endast för bruttoarbetsinkomster upp till socialbidragsnormen. Reformen minskar statens intäkter med . För den konsoliderade offentliga sektorn beräknas dock åtgärden vara kostnadsneutral eller till och med ge ett visst överskott. Avskaffad generell nedsättning av arbetsgivaravgiften för unga Den finns mycket lite stöd i den vetenskapliga litteraturen för att generella sänkningar av arbetsgivaravgiften långsiktigt skulle ge några positiva effekter på sysselsättningen. Mot den bakgrunden är det inte konstigt att den nuvarande nedsättningen av arbetsgivaravgiften för personer har fått utstå hård kritik. har påpekat att sänkningen medför stora dödviktsförluster och att resultatet därför är få, om ens några, sysselsättningseffekter. Även har av samma skäl utryckt starka tvivel kring effektiviteten i denna åtgärd. Vi delar och Finanspolitiska rådets bedömning och föreslår därför att den nedsatta arbetsgivaravgiften för unga avskaffas. Vi vill istället satsa på sådant som ger väldokumenterad effekt på sysselsättningen bland unga, inte minst fler utbildnings- och traineeplatser. En rättvisare skattereduktion för husarbete Husarbete är ett sammanfattande begrepp för RUT- och ROT-arbeten. Vi vill ge detta system en väsentligt bättre fördelningspolitisk profil genom att redan i denna budget sänka det maximala beloppet för skattereduktionen från dagens till . Vi vill även ta bort möjligheten att få skattereduktion för arbeten kopplade till fastigheter i utlandet. De medel som på detta sätt frigörs vill vi bland annat använda till renovering av flerfamiljshus samt till investeringsstöd för byggande av studentbostäder och hyreslägenheter. Vi kommer vidare att i nästa års höstbudgetmotion återkomma med förslag som separerar RUT- från ROT-arbeten, bland annat genom att olika tak införs och att möjligheten till RUT-avdrag tydligt riktas mot äldre och barnfamiljer. Skattereduktion för avgift till a-kassan Regeringen har drivit igenom en differentiering av avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen. Vissa a-kassor har tvingats höja sina avgifter med , vilket starkt bidragit till att hundratusentals människor lämnat försäkringen. Förutom ökad otrygghet för den enskilde innebär den här utvecklingen att de viktiga automatiska stabilisatorerna i ekonomin försvagats. Mot denna bakgrund föreslår vi att det via en skattereduktion sätts ett tak på avgiften till a-kassorna innebärande att ingen behöver betala mer än . Kostnaden för denna reform beräknas till . Nej till sänkt moms på restaurang- och cateringtjänster Regeringen föreslår sänkt moms på restaurang- och cateringtjänster, en dyr åtgärd med mycket tveksam effekt på tillväxt och sysselsättning. Sänkningen från beräknas kosta statskassan under nästkommande år. Den varaktiga kostnaden antas vara någon lägre, . En publicerad studie har slagit fast att erfarenheterna från en motsvarande momssänkning på frisörtjänster i visar att varken efterfrågan på frisörtjänster eller sysselsättningen inom branschen påverkades. Även och bedömer att sysselsättningseffekten av sänkt krogmoms sannolikt är överskattad. Vi delar den ekonomiska expertisens skepsis och säger därför nej till detta slöseri med skattebetalarnas pengar. Den tunga trafiken står för en betydande del av slitaget på vårt vägsystem. Liksom ett flertal andra EU-länder gjort eller planerar att göra vill vi införa en avståndsbaserad vägslitageavgift för tunga lastbilar. Avgiften införs och beräknas generera nettointäkter till staten på på helårsbasis. Intäkterna från vägslitageavgiften vill vi återföra till transportssystemet genom ökade investeringar i ny kapacitet och förbättrat underhåll. Registreringsskatt finansierar ny kraftfull miljöbilsbonus Regeringens föreslagna supermiljöbilspremie kommer bara att gynna människor som har råd att köpa mycket dyra miljöbilar, vilket ger ett minimalt omställningstryck. Vi föreslår istället ett system med stegvisa miljöbilsbonusar där bilar med lägre utsläpp får en premie. Men vi tror också att vi kan driva på utvecklingen ännu mer genom att införa en registreringsskatt för bilar med koldioxidutsläpp över en viss nivå. Intäkterna från registreringsskatten finansierar den nya kraftfulla miljöbilsbonusen. Nej till skattereduktion för gåvor Vi vill inte att offentligt stöd till föreningsliv, sociala verksamheter och forskning ska ersättas av privat finansiering via gåvor. Vi menar att prioriteringar av stöd och bidrag, så länge det gäller skattemedel, ska avgöras av demokratiskt valda organ och deras representanter. Därför säger vi nej till regeringens förslag om att införa en skattereduktion för gåvor. För att främja folkhälsan genom att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar föreslår vi en viss höjning av punktskatten på alkohol. Förslaget innebär att en flaska vin blir dyrare . Totalt ökar detta statens intäkter med . Miljöskatt för fluorerade växthusgaser Ett av Klimatberedningens förslag var att införa en skatt för att få bort de fluorerade gaserna. Vi föreslår att en sådan skatt införs. Vi föreslår en skatt införs på handelsgödsel. Skattesystemets huvudfunktioner är att trygga finansieringen av den offentliga välfärden samt att verka utjämnande mellan grupper och . Vi socialdemokrater vill att skatter tas ut på ett rättvist och effektivt sätt. Ett rättvist skattesystem kännetecknas av att skatten tas ut likformigt och efter bärkraft. Med effektivitet menas att skattesystemet ska uppmuntra till sådant som är grunden för vårt välstånd: arbete, utbildning och investeringar. Skattesystemet bör även vara enkelt och överskådligt samt vara utformat så att det förhindrar skattefusk och skatteplanering. Miljoner kronor, avvikelser i förhållande till regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) avgår skatter från andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Inget förvärvsavdrag för miljoninkomster Den särskilda skattereduktion på förvärvsinkomster som den borgerliga regeringen har infört, det så kallade jobbskatteavdraget, bygger på antagandet att sänkt skatt på arbete ökar viljan hos den enskilde att öka sitt arbetsutbud. Idén är följande: Eftersom inkomstskattesänkningen gör det lönsammare att jobba och relativt sett dyrare att vara ledig så kommer individen att växla fritid mot fler arbetade timmar. Sannolikt finns det också en sådan så kallad substitutionseffekt, även om mycket tyder på att den är liten och dessutom avtagande med avseende på skattereduktionens storlek. Eventuella positiva effekter på arbetsutbudet uppstår i så fall främst i grupper med låga inkomster. I de riktigt höga inkomstskikten är det tvärtom troligt att sänkt skatt på arbete får den rakt motsatta effekten, det vill säga ett minskat arbetsutbud. Det beror på att sänkt skatt på arbete innebär att man kan jobba mindre med oförändrad levnadsstandard. Av det följer också att höjd skatt på de allra högsta inkomsterna faktiskt kan stimulera till mer arbete eftersom lönen efter skatt sjunker och tvingar skattebetalaren att arbeta mer för att bevara sin standard. Det är mot denna bakgrund vi föreslår en nedskalning av förvärvsavdraget för inkomster från . Nedskalningen görs på sådant vis att inkomster inte berättigar till något förvärvsavdrag alls. Förändringen ökar statens skatteintäkter med . Lön och uppskjuten lön ska beskattas lika Pensionärer ska inte beskattas hårdare än löntagare. En väl fungerande arbetslinje kräver att det både ska löna sig att arbeta och att ha arbetat. Den borgerliga regeringen har medvetet skapat och behållit en skatteklyfta mellan lön och pension. Vi vill successivt sluta denna klyfta genom att höja grundavdraget för pensionärer. I denna budget tar vi ett första viktigt steg i den riktningen. Det vi föreslår innebär en skattesänkning på för årsinkomster (se även tabell nedan). Skattesänkningen minskar varaktigt kommunernas skatteintäkter med , vilket staten fullt ut kompenserar genom motsvarande höjning av statsbidragen. Årlig effekt för olika inkomstgrupper av höjt grundavdrag för pensionärer Taxerad förvärvsinkomst, kronor Garantipensionär, gift/sammanboende, f. 1938 eller senare (83 220) Garantipensionär, ensamstående, f. 1938 eller senare (93 294) Garantipensionär, gift/sammanboende, f. 1937 eller tidigare (85 121) Garantipensionär, ensamstående, f. 1937 eller tidigare (95 546) En god tillgång på riskvilligt kapital är avgörande i en innovationsdriven, kunskapsbaserad ekonomi. Vi vill införa ett riskkapitalavdrag för personer som investerar i ett nystartat bolag enligt den modell som föreslogs i den statliga (SOU 2009:33). Utredningen föreslog att fysiska personer som mot betalning i pengar har förvärvat aktier i onoterade bolag ska kunna få skattereduktion. Aktierna ska ha tecknats vid bildande eller vid nyemission. Skattereduktionen föreslås uppgå till av det belopp som motsvarar betalningen. Skattereduktionen får dock inte överstiga per person och år. Sänkta arbetsgivaravgifter riktade mot småföretag De små och medelstora företagen står för nästan hela nettotillskottet av nya jobb i ekonomin. Att få dessa företag att fortsätta växa och anställa är helt centralt. Vi föreslår därför en nedsättning av arbetsgivaravgiften riktad mot mindre företag. Arbetsgivaravgiften sänks på lönesummor . Statens nettokostnad för denna reform är . Tillfällig skattekredit för personer med försörjningsstöd som börjar arbeta Försörjningsstödet är utformat för att utgöra ett yttersta skyddsnät för personer med sociala problem och är ursprungligen inte tänkt för personer vars främsta försörjningshinder är arbetslöshet. Det kanske största problemet med försörjningsstöd som ersättning vid arbetslöshet är behovsprövningen som innebär att ersättningen minskar fullt ut med den intjänade arbetsinkomsten om mottagaren hittar ett arbete. För att reducera den hundraprocentiga marginaleffekten föreslår vi att en skattekreditering på av bruttoarbetsinkomsten införs för personer med försörjningsstöd som inleder förvärvsarbete. Krediteringen är tidsbegränsad . För att få skattekrediteringen ska man ha varit arbetslös och ha uppburit försörjningsstöd . Skattekrediteringen erhålls endast för bruttoarbetsinkomster upp till socialbidragsnormen. Reformen minskar statens intäkter med . För den konsoliderade offentliga sektorn beräknas dock åtgärden vara kostnadsneutral eller till och med ge ett visst överskott. Avskaffad generell nedsättning av arbetsgivaravgiften för unga Det finns mycket lite stöd i den vetenskapliga litteraturen för att generella sänkningar av arbetsgivaravgiften långsiktigt skulle ge några positiva effekter på sysselsättningen. Mot den bakgrunden är det inte konstigt att den nuvarande nedsättningen av arbetsgivaravgiften för personer har fått utstå hård kritik. har påpekat att sänkningen medför stora dödviktsförluster och att resultatet därför är få, om ens några, sysselsättningseffekter. Även har av samma skäl uttryckt starka tvivel kring effektiviteten i denna åtgärd. Vi delar och Finanspolitiska rådets bedömning och föreslår därför att den nedsatta generella arbetsgivaravgiften för unga avskaffas. Vi vill istället satsa på sådant som ger väldokumenterad effekt på sysselsättningen bland unga, inte minst fler utbildnings- och traineeplatser. Som beskrivs ovan vill vi även göra en nedsättning av arbetsgivaravgiften riktad mot de minsta företagen. Det finns goda argument för att selektiva nedsättningar av arbetsgivaravgifterna inte ger samma stora dödsviktsförluster som generella. Ett rimligt antagande är till exempel att minskade kostnader för de minsta företagen inte påverkar lönebildningen på samma sätt som om alla företag får samma lättnad. Som statliga (numera ) konstaterat upplever även små företag betydande tröskeleffekter som om de reduceras, till exempel genom sänkta arbetsgivaravgifter, kan ge tydliga effekter på viljan att anställa.30 En rättvisare skattereduktion för HUS-arbete HUS-arbete är ett sammanfattande begrepp för hushållsarbete och ROT-arbete. Vi vill ge detta system en väsentligt bättre fördelningspolitisk profil genom att redan i denna budget sänka det maximala beloppet för skattereduktionen från dagens till . Vi vill även ta bort möjligheten att få skattereduktion för arbeten kopplade till fastigheter i utlandet. De medel som på detta sätt frigörs vill vi bland annat använda till renovering av flerfamiljshus samt till investeringsstöd för byggande av studentbostäder och hyreslägenheter. Vi kommer vidare att återkomma med förslag som separerar hushålls- från ROT-arbeten, bland annat genom att olika tak införs och att möjligheten till skattereduktion för hushållsarbete tydligt riktas mot äldre och barnfamiljer. Skattereduktion för avgift till a-kassan Regeringen har drivit igenom en differentiering av avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen. Vissa a-kassor har tvingats höja sina avgifter med , vilket starkt bidragit till att hundratusentals människor lämnat försäkringen. Förutom ökad otrygghet för den enskilde innebär den här utvecklingen att de viktiga automatiska stabilisatorerna i ekonomin försvagats. Mot denna bakgrund föreslår vi att det via en skattereduktion sätts ett tak på avgiften till a-kassorna innebärande att ingen behöver betala mer än . Kostnaden för denna reform beräknas till . Nej till sänkt moms på restaurang- och cateringtjänster Regeringen föreslår sänkt moms på restaurang- och cateringtjänster, en dyr åtgärd med mycket tveksam effekt på tillväxt och sysselsättning. Sänkningen från beräknas kosta statskassan under nästkommande år. Den varaktiga kostnaden antas vara någon lägre, . En publicerad studie har slagit fast att erfarenheterna från en motsvarande momssänkning på frisörtjänster i varken ökade efterfrågan på frisörtjänster eller påverkade sysselsättningen inom branschen. Även och bedömer att sysselsättningseffekten av sänkt krogmoms sannolikt är överskattad. Vi delar den ekonomiska expertisens skepsis och säger därför nej till detta slöseri med skattebetalarnas pengar. Den tunga trafiken står för en betydande del av slitaget på vårt vägsystem. Liksom ett flertal andra EU-länder gjort eller planerar att göra vill vi införa en avståndsbaserad vägslitageavgift för tunga lastbilar. Avgiften införs och beräknas generera nettointäkter till staten på på helårsbasis. Intäkterna från vägslitageavgiften vill vi återföra till transportssystemet genom ökade investeringar i ny kapacitet och förbättrat underhåll. Registreringsskatt finansierar ny kraftfull miljöbilsbonus Regeringens föreslagna supermiljöbilspremie kommer bara att gynna människor som har råd att köpa mycket dyra miljöbilar, vilket ger ett minimalt omställningstryck. Vi föreslår istället ett system med stegvisa miljöbilsbonusar där bilar med lägre utsläpp får en premie. Men vi tror också att vi kan driva på utvecklingen ännu mer genom att inför en registreringskatt för bilar med koldioxidutsläpp över en viss nivå. Intäkterna från registreringsskatten finansierar den nya kraftfulla miljöbilsbonusen. Nej till skattereduktion för gåvor Vi vill inte att offentligt stöd till föreningsliv, sociala verksamheter och forskning ska ersättas av privat finansiering via gåvor. Vi menar att prioriteringar av stöd och bidrag, så länge det gäller skattemedel, ska avgöras av demokratiskt valda organ och deras representanter. Därför säger vi nej till regeringens förslag om att införa en skattereduktion för gåvor. För att främja folkhälsan genom att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar föreslår vi en viss höjning av punktskatten på alkohol. Förslaget innebär att en flaska vin blir dyrare . Totalt ökar detta statens intäkter med . Miljöskatt för fluorerade växthusgaser Ett av klimatberedningens förslag var att införa en skatt för att få bort de fluorerade gaserna. Vi föreslår att en sådan skatt införs. Införandet beräknas öka statens intäkter med . Vi föreslår att en skatt införs på handelsgödsel, vilket beräknas öka statens intäkter med . En del av intäkterna återförs till jordbruksnäringen. Beräkning av statsbudgetens intäkter 2012 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) 1000 Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Avvikelse gentemot regeringen (S) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Utgiftsområden med avvikelse från regeringens förslag Det svenska partiväsendet är en av grunderna för vårt demokratiska system. Det statliga partistödet har legat nominellt stilla . Partiernas möjligheter att uppfylla den roll de förutsätts ha i vårt demokratiska system blir därmed också urholkat. I denna budget föreslår vi ingen avvikelse från regeringens förslag på det aktuella utgiftsområdet. Vi avser dock att i en särskild motion föreslå en översyn av det statliga partistödet i syfte att öka det. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Ökade resurser för att bekämpa skattefusk Ökade resurser för att bekämpa skatte- och bidragsfusk Ökade resurser för bekämpning av organiserad brottslighet Ökade resurser för att bekämpa skatte- och bidragsfusk Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap