mot · GZ02N257 · 2011-10-03 00:00:00 — Det är kanske inte förvånande att de stora miljöorganisationerna och branschorganisationerna inom förnybar energi har samma uppfattning, men även underlag från andra experter ger samma bild. Bland dem kan nämnas studier från energibyrå IEA, , energiexperter och har, liksom de andra nordiska länderna, en situation som radikalt skiljer sig från andra europeiska länder och . Hos oss är en omställning betydligt enklare än på de flesta andra håll. Liksom , och har stora tillgångar av förnybara energislag. Hos oss handlar det främst om de älvar som exploaterades under förra århundradet, om skogar och jordbruk som ger biobränslen och om utomordentliga vindlägen. Även solenergi kan ge ett betydande bidrag och på finns goda möjligheter för vågkraft och annan ny teknik. De förnybara energikällorna ger av primärenergin i . I två av våra nordiska grannländer är andelen ännu högre; både och har en elproduktion som är förnybar och totalt sett står de förnybara källorna för av primärenergin på och i . Internationellt sett är detta rekordnivåer, åtminstone i industrialiserade länder. De flesta har andelar som ligger och totalt sett är andelen inte . Exempelvis , och har förnybar energi. Utanför är andelen förnybart ofta betydligt högre; i som helhet är den , i 44, 31, 29, 12 och . 5.2.3Förnybart i och framtiden? Det är förvånande att möjligheterna att bygga ut de förnybara energikällorna och skapa ett helt förnybart energisystem aldrig har utretts ordentligt i . Det finns mycket statistik och beräkningar från myndigheter och utredningar som ger viktiga delar, även om beräkningarna ibland är skissartade och helheten saknas. En av dem är slutrapporten från Kommissionen mot oljeberoende som leddes av dåvarande statsministern (S) 2005 och 2006. I rapporten beräknar kommissionen att användningen av biobränslen i kan fördubblas fram . Det innebär en ökning med (TWh), dubbelt så mycket som alla landets kärnreaktorer levererar i form av el. Dessutom har flera organisationer och tankesmedjor gjort trovärdiga och intressanta studier av hur mycket förnybar energi som kan användas i . Exempelvis anser , och att andelen förnybart i kan och bör uppgå till . Den tyska gröna tankesmedjan har låtit den tyska rymdstyrelsen beräkna den ekonomiska potentialen för förnybar elproduktion i alla EU-länder och jämfört den med dagens produktion i samma länder. Studien3 visar att potentialen i är , vilket kan jämföras med de förnybar el som producerades . Liknande bilder förmedlas av miljöorganisationerna. Alla de tre största organisationerna i , och har var för sig presenterat uppgifter som visar ungefär samma sak: att genom att använda energin smartare och genom att bygga ut de förnybara energikällorna snabbare kan ställas om till att bli helt förnybart på ganska , troligen till omkring . har med andra ord utomordentliga möjligheter att ställa om till ett helt förnybart energisystem. Vårt utgångsläge är unikt: vi har redan en hög andel förnybar energi, vi har mycket bra naturgivna förutsättningar, är ett land med stor kompetens inom energiområdet och inte minst är ett rikt land. Ändå går utbyggnaden av förnybara energikällor sakta. Uppgifter från visar att takten aldrig har varit så låg . Enligt regeringens handlingsplan för förnybar energi (NREAP) kommer ökningen att vara . De fyra föregående decennierna har den legat på mellan . När man ser till utvecklingen till 2020 kommer den förnybara energins andel i att öka från , en ökning . Den utbyggnadstakten gör oss näst sämst i , efter . Självklart ligger före de flesta andra länder när man räknar andelen förnybart eftersom vi har byggt ut vattenkraften och bioenergin, men händer det inte så mycket längre. Regeringen kan skylla på att det är lättare att öka andelen när man har lite än när man har mycket. Om man har ett vindkraftverk kan man enkelt fördubbla andelen genom att bygga ett till. Men det är också så att få om något av EU-länderna har lika goda förutsättningar för förnybar energi som . Och det gick som sagt snabbare . Hur man än väljer att se det finns det mycket kvar att göra i . prognoser över energianvändningen fram visar på en liten ökning fram ; därefter antas användningen plana ut strax över . Med regeringens planerade ökning av andelen förnybar energi från av energianvändningen innebär det att användningen av förnybar energi ökar med till 2020 och med till år 2030.4 Detta är en helt otillräcklig arbetstakt. För att nå målet om ett helt förnybart energisystem till 2030, vilket anser är ett rimligt mål , med den effektiviseringstakt som har slagit fast, behöver användningen av förnybar energi vara större och kommer det att behövas mer förnybar energi . Det innebär grovt räknat en utbyggnadstakt som är dubbelt så hög som regeringens ambitioner men i nivå med vad har genomfört tidigare, beroende på vilken utvecklingskurva som anses vara rimlig. Mot bakgrund av de stora fördelar som ett förnybart energisystem medför och den låga takt som regeringen håller i utbyggnadsarbetet anser att ambitionsnivån måste höjas kraftigt. Den långsiktiga takten bör slås fast av den utredning om ett helt förnybart energisystem som föreslår i denna motion, men det är uppenbart att den åtminstone kan och bör ligga på samma nivå som , det vill säga istället för de som regeringen planerar fram . Därför yrkar vi att takten i utbyggnaden av förnybara energikällor ska fördubblas fram . Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. En viktig del i ett sådant arbete är att tydliggöra vilka mål som bör gälla för utbyggnaden av de olika förnybara energislagen, men är det bara vindkraften som har ett planeringsmål. Mål behövs även för de andra energislagen för att kunna utforma effektiva styrmedel som ger den utveckling som eftersträvas och för att utbyggnaden ska hålla sig inom gränserna för vad som är hållbart. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. 5.3Nya, smarta nät En viktig faktor för att använda energin smartare och att skapa ett helt förnybart energisystem är utvecklingen av smarta elnät och supernät. Näten kommer också att behöva utvecklas när andelen förnybar energi ökar. Framtidens elnät kommer att vara interaktiva och ge användarna möjlighet att påverka sin användning och kostnad och att själva sälja egen el till andra. Stora internationella elnät kommer att föra förnybar el mellan länder över hela . Dagens elnät konstruerades huvudsakligen för . I centrum för nätet fanns det stora kraftverket, vanligen ett vattenkraftverk . Från kraftverken byggdes stora kraftledningar som sedan övergick i ett finmaskigt nät som förde ut el till industri och hushåll. Det är ett helt enkelriktat system med några få stora producenter som levererar och miljoner användare som tar emot. Systemet skräddarsyddes efter dåtidens industristruktur, med massiva produktionsanläggningar och utan flexibilitet. Ungefär som teve. kan vi välja elleverantör, men så mycket mer har inte systemet förändrats. Framtidens kraftnät är ett smart nät, ett flexibelt och högteknologiskt nät med en mångfald av mindre produktionsanläggningar: vindkraftverk, bioelverk, solpaneler, vågkraftverk, bränsleceller och många andra anläggningar som finns nära användarna. Alla som vill får sälja el till nätet och användarna kan även bestämma mer över sin användning. Om dagens kraftnät är som teve, så liknar framtidens elnät Internet och IT. Det är interaktivt, flexibelt och snabbt. Det baseras på många leverantörer och användare, och det är dubbelriktat och interaktivt, flexibelt och dynamiskt. I begreppet smarta nät brukar också ingå åtgärder för att påverka människors elförbrukning så att man undviker effekttoppar. Genom att man gör det lönsamt för elkunder att minska sin elanvändning vid tider då elförbrukningen är hög minskar behovet av smutsiga reservkraftverk eller elimport. En annan möjlighet inom smarta nät är energilagring i nätet. Genom att till exempel lagra överskottsel i batterier till el- och hybridbilar när tillgången är god och mata ut elen när produktionen minskar kan elnäten hantera betydligt större mängder förnybar el . Ett argument mot förnybara energikällor som hörs allt oftare är att de inte kan stå för baslasten i ett energisystem, det vill säga den kontinuerliga produktion som behövs i ett energisystem. Anledningen skulle vara att de är otillförlitliga. Verkligheten är den rakt motsatta, enligt . Vindkraftverk och anläggningar för solenergi står mindre ofta still på grund av fel än både kärnreaktorer och fossildrivna kraftverk. I , där kärnkraften stod stilla av tiden mestadels oplanerat medan vindkraften fungerade som planerat, är detta ännu mer tydligt. Förvisso är vind- och solenergi väderberoende, men det är systemets produktion som räknas, inte de enskilda källornas. När förnybara energikällor kopplas ihop i ett nät ökar tillförlitligheten jämfört med om systemet är beroende av ett fåtal reaktorer eller fossila kraftverk, eftersom systemet sträcker sig över flera vädertyper och anläggningarna har en hög teknisk tillgänglighet (de fungerar) särskilt om de kopplas ihop i ett smart nät med större möjlighet för konsumenten att styra sin användning. Det smarta nätet kan kombineras med ett supernät, ett internationellt nät med stor överföringskapacitet, så att el kan överföras från platser där produktionen är stor till ställen där det finns ett tillfälligt underskott. Från till exempel stora vindkraftsparker i och solcellsanläggningar i till större städer och industrier på platser där vinden kanske inte blåser och solen inte skiner. Med ett sådant supernät och en gemensam energimarknad kan bli helt självförsörjande på grön el. Den tekniska och ekonomiska potentialen för förnybar el är betydligt större än elanvändning. Enligt en rapport från kan hela EU:s elförsörjning komma från förnybara energikällor om man satsar på smarta nät och supernät. och flera andra tunga instanser gör samma bedömning i underlagen till ett projekt vid namn Roadmap 2050. anser att det är angeläget att påskynda utvecklingen och utbyggnaden av smarta nät och att näten anpassas för ett helt förnybart energisystem. Därför bör förslag om hur detta ska ske tas fram av den utredning om ett helt förnybart energisystem som föreslår i denna motion. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. På stammen av den jättelika lind som växer utanför kyrkporten i Atterwasch har satt upp ett stort plakat: Vårt bidrag till klimatarbetet: Atterwasch blir kvar. På gräsplanen utanför i finns en stor banderoll: Framtid inte brunkol och på gatorna i alla de tre hotade byarna finns många mindre affischer, banderoller och plakat: Att vara rotlös är att lida, Inga fler dagbrott, Vi är inget gruvavfall och vid infarten till byn finns en stor skylt med Brandenburgs energistrategi. Där har man målat en bild som visar att regionens kol slukas av som sedan skickar pengar till . har motsatt sig engagemang i de tyska kolkraftverken. Det är inte endast en fråga om de människor som bor i de byar som river, även om det är tillräckligt, det handlar även om klimatarbete och att skapa ett hållbart energisystem. Som ägare av måste svenska staten ta ansvar för verksamhet även när den sker utomlands. 5.4.1Nya direktiv till 2005 och 2010 Ett resultat av krav på styrning av var att , och Socialdemokraterna 2005 enades om att göra ett tillägg i ägardirektivet till : Bolaget ska inom ramen för kravet på affärsmässighet vara ledande i omställningen till en ekologiskt och ekonomiskt hållbar svensk energiförsörjning. I efterhand kan man konstatera att formuleringen inte räckte. ledning valde att tolka detta snävt och menade att det bara gällde för verksamheten i och att det inte gällde dotterbolagen. Med detta resonemang i ryggen fortsatte expansionen i fråga om europeisk kolkraft. Bolaget fick därmed en dubbel standard. I började investera i förnybar energi men i och övriga investerade i princip bara i kolkraft, fossilgas och kärnkraft. Man ska då ha klart för sig att verksamheten utomlands är betydligt större än den i . Ett resultat av bolagets expansion i är att utsläppen av klimatgaser från var , vilket kan jämföras med de som släpps ut i hela totalt. Bolaget har också fått kritik för sitt agerande och lade regeringen fram en proposition om ett ändrat direktiv till bolaget. Ändringen består i att det gamla tillägget stryks och att följande förs in istället: ska generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget tillhör ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Av regeringens motivering i samma proposition framgår att det handlar om att vara ett av de ledande bolagen bland jämförbara bolag. Innebörden av detta är oklar eftersom är en av fyrafem energijättar som alla har en fullständigt ohållbar produktionsstrategi. menar att det är bra att man ser till bolagets hela verksamhet men att de nuvarande ägardirektiven ger för dålig styrning mot en omställning till produktion av förnybar energi. 5.4.2En strategi for förnybar energi presenterade ledning en ny strategi för bolaget. Enligt denna ska bolaget fram fokusera på vissa marknader, bland andra den tyska, och minska utsläppen av klimatgaser från . Det kan tyckas vara ett högt mål det motsvarar en 30-procentig utsläppsminskning . Men strategin är mycket otydlig och bygger, förutom på att delar av den utländska kol- och fossilgasproduktionen säljs, på introduktion av en viss del biobränslen i de tyska kolkraftverken och på en höjning av effektiviteten. Inget av detta kan ens komma i närheten av att minska utsläppen med . Och även om målet skulle nås innebär det att även kommer att släppa ut mer klimatgaser än vad hela gör. Att sälja den omfattande kolkraftsverksamhet som byggt upp i till en annan ägare innebär ingen miljövinst. Bortom har inga mål för utsläppsminskning. Man räknar kallt med att fortsätta att använda brunkol och hoppas på tekniken med avskiljning och lagring av koldioxid (CCS), trots att den både ekonomiskt och politiskt blir allt mer omöjlig att genomföra. Någon plan B har inte ledningen om CCS inte fungerar står bolaget med ett av största innehav av brunkolskraftverk, de mest klimatskadliga kraftverk som finns. Då faller hela strategi och kostnaderna för utsläppsrätter m.m. blir höga. anser att behöver en tydligare strategi där fokus sätts på ansvar och utveckling av energiproduktionen i och där bolaget som helhet arbetar mot förnybar energi. ska agera ansvarsfullt, och i regioner där man haft dominerande påverkan bör bolaget aktivt medverka till omställning i regionens energiproduktion. Det innebär ingen miljövinst om säljer sin kolkraft till en annan ägare som låter verksamheten fortsätta. Inriktningen måste därför vara avveckling. ökade sina investeringar i fossil energi som investeringarna i vindkraft minskade jämfört med föregående år. Det är uppenbart att bolaget behöver skarpare mål och en strategi som inte är helt avhängig avskiljning och lagring av koldioxid. föreslår därför att bolaget ges i uppdrag ställa om hela verksamheten till att bli helt baserad på förnybar energi . Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Per (MP) Renewable Energy Policy Action Paving the , REPAP2020, . För länkar och fler underlag, se . European Community for Renewable Energy (), , 2008. Regeringen har inget mål ; därför antas ökningstakten för åren 20202030 vara densamma som för perioden 20102020.