ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Ub472 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trafikundervisning och ökad trafiksäkerhet i skolan. Trafikkunskaper blir allt viktigare i vårt samhälle. Trafiken intensifieras oavsett om man åker bil, cyklar eller går. Också många bostadsområden får ökad biltrafik. Det skapar en otrygghet för de barn som använder allmänna vägar och gator för att ta sig till skolan och till fritidsaktiviteter. Barn i måste få goda kunskaper i hur man agerar i trafiken. Många barn får bilskjuts av föräldrar till skolan och kommer därmed inte i kontakt med trafiken. Därmed får de en tryggare väg till skolan men de lär sig inte mycket om hur man agerar i trafiken. Statistiken visar att antalet singelolyckor ökar. Trafikundervisning behövs, speciellt i , där man kan integrera trafikundervisningen i all annan undervisning. Därmed finns den med som ett naturligt inslag i hela skoldagen. Polisen som borde vara en naturlig aktör och resurs i detta arbete har inga resurser för att medverka i skolans trafikundervisning, vilket borde ses över. Ett viktigt hjälpmedel för skolor är att ha en plan för kunskapsområdet trafik, liksom man varje läsår utvärderar vad som gjorts inom området. I denna utvärdering bör även trafiksäkerheten kring skolorna tas upp.
mot · GZ02Ub474 · 2011-10-05 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Anslagsförändring (tkr) bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån intill ett belopp av 177 . Fler ska få möjlighet att studera Behoven av utbildning är stora och växande. För individen handlar det om att få bättre möjligheter till ett arbete. Det finns ett tydligt samband mellan arbetslöshet och utbildningsnivå. För samhället handlar det om att tillgodose efterfrågan på kvalificerad arbetskraft och stärka konkurrenskraft. När företag inte kan rekrytera personal med rätt kompetens kan vi inte stå och se på. Vi behöver därför investera i utbildning. Vi avsätter medel till anslaget för att finansiera kostnaderna för studiemedel m.m. för de utbildningsplatser som vi föreslår inom utgiftsområde 16 och 17. Sammantaget avsätter vi mer än regeringen för .
mot · GZ02Ub479 · 2011-10-03 00:00:00 — Anslag till högre utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över de kriterier som ligger till grund för anslag till högre utbildning. Enligt ligger snittåldern för en akademisk examen i , medan OECD-snittet ligger vid . Det betyder att svenska studenter träder in på arbetsmarknaden efter resten av den industrialiserade världen. Studier är oerhört viktigt, såväl för den egna karriären, för den personliga utvecklingen, som för samhället. Dock så kan det leda fel när jobb ratas till förmån för studier som konkret inte leder till en anställning, utan istället leder till hög skuldsättning och kortare arbetsliv. Problem uppstår när allt för många studerar kurser som inte direkt leder till ett arbete, utan det snarare är så att man fördriver tiden med studier medan man väntar på att komma in på den utbildning som man egentligen vill gå. Alternativt varvar man ströstudier med ströjobb för att man ännu inte bestämt sig för en karriär och därmed väljer att skjuta på besluten. Enligt SCB:s och Eurofutures beräkningar innebär denna fördröjning genom utbildningssystemet motsvarande nästan 70 000 helårssysselsatta i minskat arbetskraftsutbud. För statskassan innebär dessa 70 000 förlorade årsanställningar en förlust med (då är inte utebliven konsumtion och kostnad för Arbetsförmedlingen inräknad). finns det privatekonomiska konsekvenser av att skjuta upp inträdet på arbetsmarknaden genom att ta s.k. onödiga kurser. har beräknat att en civilingenjör som dröjer med att börja arbeta, för att istället studera, förlorar långt över miljonen kronor. En student som gått en rakare väg genom studieåren kan däremot ha sparat ihop till handpenningen till en lägenhet eller villa. Han eller hon har förmodligen hunnit etablera sig på arbetsmarknaden, vilket med all trovärdighet innebär fast anställning och slutligen att han eller hon har ett enklare livspussel. En del utbildningar ger jobb och hög lön medan andra tyvärr inte gör det. har förstahandssökningarna till utbildningar i humaniora och konst ökat med , medan ökningen för teknik och tillverkning stannat på , trots att , enligt SCB, av dem som studerade konst och humaniora vid högskola eller universitet ännu inte etablerat sig på en relevant arbetsmarknad. För tekniska utbildningar var det däremot som inte etablerat sig efter examen. I en globaliserad värld bör vi alla fråga oss hur ska vara konkurrenskraftigt. För att uppmuntra till studier som konkret leder till egen försörjning genom anställning eller eget företagande bör anslagssystemen till högskolor och universitet vara så utformade att de väger in hur många studenter som faktiskt går till ett kvalificerat jobb eller företagande efter examen, istället för att basera anslagen på hur många studenter som är registrerade vid lärosätets utbildningar. i (M)
mot · GZ02Ub481 · 2011-10-03 00:00:00 — Fri tentamensrätt vid högskolor och universitet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av en fri tentamensrätt. Reformeringen av den svenska gymnasieskolan har medfört ökad valfrihet för landets gymnasieelever. Det finns nu en mångfald inom gymnasieskolan, vilket innebär att elever med olika preferenser och förutsättningar kan hitta en utbildning som matchar deras behov och önskemål. Högskolan, däremot, kännetecknas av att vara statisk och likriktad i sin utformning. De som söker till svenska högskoleutbildningar kommer från olika bakgrunder och har olika förkunskaper med sig. Urvalsreglerna såsom de är utformade motsvarar inte nödvändigtvis de sökandes förkunskaper. Många studenter måste därför gå grundutbildningar de egentligen inte har någon nytta av för att kunna få studera på den nivå de egentligen avser. Den student som anser sig ha tillräckliga kunskaper för att påbörja en kurs på en högre nivå än den grundläggande, borde därför ges rätt att tentera ett ämne som han eller hon anser sig ha tillräckliga kunskaper i. Kostnaden för en utbildning som egentligen inte tillför mer kunskaper är för den enskilde studenten liksom för högskolan ett slöseri med såväl tid som pengar. Att införa möjligheten att tentera av en kurs på t.ex. grundnivå och med godkända resultat gå vidare till fortsättningsnivån, utan att passera antagningssystemet, sätter kunskapen i centrum i stället för formaliteter. Ett system med en tentamensrätt för alla borde således införas vid teoretiska utbildningar vid statliga högskolor och universitet och ske mot en självkostnadsavgift. I de kurser där även inlämningsuppgifter och seminarier krävs borde dessa kunna lämnas in eller på annat lämpligt sätt redovisas av studenten, till självkostnadspris. Fördelarna med en s.k. fri tentamensrätt innebär för det första att en studieplats kan erbjudas till någon som verkligen behöver den istället för att upptas av en person med redan tillräckliga kunskaper. För det andra skulle den med tillräckliga kunskaper kunna erhålla bevis på kunskaperna via en godkänd tentamen utan att för den skull tvingas till extra terminer av skuldsättning med studielån. Regeringen bör därför omgående se över möjligheten att införa fri tentamensrätt vid teoretiska utbildningar vid statliga högskolor och universitet. Tentamensrätten bör vara kopplad till en eventuell självkostnadsavgift. i (M)
mot · GZ02Ub484 · 2011-10-04 00:00:00 — Nationell kursplan för barnskötare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell kursplan för barnskötare. Den svenska förskolan, med lärande och omsorg på lekens grund, har i huvudsak två personalkategorier i verksamheten, förskollärare och barnskötare. Det är två viktiga yrkesgrupper som arbetar väl tillsammans och som båda bidrar till en framgångsrik verksamhet. /decennierna har andelen förskollärare ökat i samband med att förskolan fått en egen läroplan. I takt med att allt fler barn deltar på egna villkor i förskolans verksamhet har det blivit allt viktigare att locka lärarstuderande att välja att inrikta sig mot arbete i förskolan. Vilken kompetens som krävs för att vara barnskötare har däremot inte varit föremål för samma diskussion utan på flera håll rekryteras utbildade förskollärare alternativt barnskötare med varierad kompetens och utbildning. Det råder en bristande samsyn på vilken kompetens som krävs för att arbeta som barnskötare och det krävs en nationell kursplan där barnskötarkompetens ger nationell behörighet.
mot · GZ02Ub485 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda behovet av ledarskapsutbildning på lärarutbildningen. Skolan dras med stora problem när det gäller förmedlandet av kunskaper. rankas lägre och lägre i internationella jämförande studier. Vi anser att förmedlandet av kunskap till eleverna förutsätter att läraren är tydlig och har tillräckliga kunskaper och kompetens om dels sin egen roll och sig själv, dels hur man agerar som en ledare i grupp. Regeringen har tidigare genomfört en reform för att utveckla lärarutbildningen, men dock anser vi att det behövs ytterligare fokus på ledarutbildning inom läraryrket. En tydlig och kompetent ledare har lättare att kontrollera en grupp. Kontrollen av gruppen är enligt vår mening även en förutsättning för att kunna verka i en sådan miljö som skolan och kunna förmedla kunskaper. En lärare som inte förmår agera som en ledare kommer aldrig att kunna få eleverna att ägna studierna i skolan något intresse. Något som alltid tas upp som ett föredöme i ledarskapsutbildningar är försvaret och de utbildningar som tillhandahålls av Försvarshögskolan. Den har allt från små kurser till långa kurser som berättigar till högskolepoäng. tycker vi, efter diskussioner med elever vid olika utbildningar, oss se att om man gör en jämförelse mellan t.ex. civilingenjörs- eller läkarutbildningar och lärarutbildningar är studietrycket betydligt lägre vid den sistnämnda. Eleverna vid landets lärarutbildningar förväntas inte ta till sig information och kunskaper i samma takt som våra blivande läkare och ingenjörer. Orsakerna till detta är säkert många men man kan, för det fall att det är riktigt, i varje fall anta att eleverna vid lärarutbildningen borde kunna tillgodogöra sig en kortare ledarutbildning inom ramen för de högskolepoäng som utgör lärarutbildningen.
mot · GZ02Ub486 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med syfte att presentera konkreta förslag på hur den nordiska språkförståelsen ska kunna förbättras. Det framkommer i Nordiska ministerrådets handlingsplan för nordiskt kulturellt samarbete att den fundamentala förutsättningen för det nordiska kultursamarbetet är språkförståelsen mellan de nordiska länderna. Trots detta visar det sig att språkförståelsen mellan de nordiska länderna blivit allt sämre. Ett exempel på detta är när Ungdomens Nordiska Råd (UNR) beslutade att övergå till att använda engelska som arbetsspråk sedan man konstaterat att ledamöternas förståelse av de nordiska språken var så dålig att en effektiv kommunikation på de nordiska språken inte var möjlig. Vi ser med stor oro på att språkförståelsen mellan de nordiska länderna gradvis har försämrats, vilket i förlängningen är ett hot både mot tanken på en integrerad nordisk arbetsmarknad och mot den gemensamma nordiska identiteten. Att situationen är så alarmerande är dock inget som förvånar. Till saken hör att det i endast fanns två svenska och två norska lektorer anställda för att undervisa blivande dansklärare i svenska och norska. I fanns det en dansk och en svensk. Och i fanns det fyra danska och en norsk lektor med uppgift att utbilda svensklärare. , filosofie doktor, tillika lektor vid vid , menar att det krävs stringenta politiska och ekonomiska satsningar på grannspråken i de skandinaviska skolorna. konstaterar att lärarutbildningarna är den svagaste länken i utbildningskedjan när det gäller grannspråksundervisningen, och att det inte fanns incitament för det enskilda lärosätet att centralt säkerställa att de [] svensklärare som de utbildar gas tillfälle att, inom ramen för sin utbildning, tillägna sig adekvata kunskaper i och om grannspråken. (Källa: Den nordiska språkförståelsen: evnen til å forstå annerledes talende mennesker.) föreslår bland annat att kunskap om grannspråk och grannspråksundervisning ska införas som ett krav i examensordningen för lärarexamen med inriktning på svenskämnet, vilket vi tror kan vara ett sätt att angripa problemet. För att försöka komma tillrätta med en allt sämre nordisk språkförståelse föreslår vi att regeringen tillsätter en utredning med syfte att presentera konkreta förslag på hur den nordiska språkförståelsen ska kunna förbättras.
mot · GZ02Ub487 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att timplanen i matematik för delas upp årskursvis för att förtydliga vad eleverna ska ha klarat av i slutet av varje årskurs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa nivågruppering av matematikundervisningen från och med årskurs 4. Flera kunskapsundersökningar visar att svenska elevers matematikkunskaper blivit allt sämre. En av dessa är Timss Advanced 2008 (Trends in International Mathematics and Science Study), i vilken det framkommer att svenska elevers matematikkunskaper har försämrats kraftigt . Jämfört med övriga nio länder som deltog i undersökningen ligger de svenska gymnasieelevernas kunskaper i matematik klart under genomsnittet, endast presterar sämre. Undersökningen visar vidare att passerats av både och , trots att dessa båda länder också uppvisar resultatnedgångar i matematik. Vad som också skrämmer i nämnda undersökning är att även om en resultatminskning skett bland både hög- och lågpresterande elever, så är det de lågpresterande eleverna som försämrat sina resultat i betydligt större utsträckning. Detta innebär att resultatskillnaderna mellan dessa båda grupper ökat. 1995 var det av eleverna som inte nådda upp till medelgod kunskapsnivå i matematik. 2008 var det så många som , en fördubbling således. Andelen elever som enligt Timms bedöms prestera på den mest avancerade nivån har minskat från 1995 till låga 2008. Situationen är således minst sagt alarmerande. Därför välkomnar vi regeringens aviserade matematiksatsning. Att antalet matematiktimmar skall utökas från och med ligger helt i linje med åsikt i frågan. Detsamma gäller den aviserade fortbildningen och vidareutbildningen av matematiklärare. För om skall kunna hävda sin ställning som kunskapsnation även gäller det att den svenska skolan ligger i framkant när det gäller matematik. Bristerna i vårt samhälle och i vårt utbildningssystem är dock fler än så och är därmed inte åtgärdade i en handvändning. För att åtgärda dessa brister krävs en palett av olika djupgående reformer och förändringar utöver dem som regeringen redan har aviserat på området. Vad gäller frågor rörande ämnet matematik, föreslår vi för det första att timplanen i matematik för delas upp årskursvis, dels för att förtydliga vad eleverna skall ha klarat av i slutet av varje årskurs, dels för att säkerställa att eleverna verkligen får den undervisning de har rätt till och att de når förväntade kunskaper. För det andra vill vi utreda möjligheterna att införa en nivågruppering av matematikundervisningen från och med årskurs 4. Vi menar att det inte är möjligt att låta alla elever bedriva sin matematikundervisning på samma nivå om undervisningen är tänkt att vara både stimulerande, utmanande och anpassad för den enskilde eleven. måste de elever som har svårt för matematik naturligtvis få den tid och hjälp de behöver för att ta till sig och förstå matematiken. Oavsett hur duktig man är i matematik är det av största vikt att eleverna undervisas av utbildade och pedagogiskt duktiga matematiklärare.
mot · GZ02Ub488 · 2011-10-03 00:00:00 — Ökning av antalet utbildningsplatser för läkare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka anslaget till utbildningsplatser för läkare, utöver regeringens satsning på området. förutsåg flera organisationer en framtida läkarbrist, däribland tunga organisationer som SCB, och . Trots att dessa tunga instanser varnade för en framtida läkarbrist valde att minska antalet medicinska utbildningsplatser från 900 till nära hälften, efter ett intensivt lobbyarbete från . Resultatet är att vi saknar nära 1 000 färdigutbildade läkare på grund av denna omotiverade nedskärning av antalet utbildningsplatser för läkare. För att motverka den akuta läkarbrist som uppstått efter denna nedskärning har ett stort antal utländska läkare anställts i vårt land, vilket i vissa fall inneburit språkproblem och feldiagnostiseringar. Vidare har antalet stafettläkare blivit allt fler, med stora kostnadsökningar för flera landsting som följd. SVT:s Rapport kunde till exempel rapportera att spräckte budgeten för stafettläkare på , och att man var uppe i en kostnad på hela . Och på och i hade man spenderat mer pengar på stafettläkare än vad man gjorde . vill att regeringen tillskjuter ytterligare , utöver redan aviserad ökning, för att utöka antalet utbildningsplatser för blivande läkare och därmed avhjälpa den brist på läkare som föreligger i vårt land. Per Ramhorn (SD)
mot · GZ02Ub490 · 2011-10-05 00:00:00 — Möjlighet till dövtolk vid högre studier tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet till dövtolk vid högre studier. I finns ungefär 10 000 teckenspråkiga döva personer och till det kommer ytterligare 30 000 personer med så allvarlig hörselnedsättning att de behöver ha tolkhjälp. Många av dessa studerar eller vill studera vid landets universitet och högskolor. Trots detta så råder det en stor brist på tillgängliga dövtolkar som kan vara dem behjälpliga vid föreläsningar och seminarier. Trots att det självklart ställs krav på likabehandling och ickediskriminering på livets alla områden så verkar det fungera särskilt dåligt just inom högskolevärlden som ju borde ligga i framkant på detta område. Därför bör regeringen se över vad som skulle kunna göras för att öka mängden tillgängliga dövtolkar och också arbeta för att tolkarnas assistans till de döva och dem med hörselnedsättning fungerar i praktiken, också vid landets universitet och högskolor.
mot · GZ02Ub491 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över fribeloppet för att få studiemedel. höjdes fribeloppet för studenter med . Regeringens förslag innebar att fribeloppet höjdes från till per kalenderår för en heltidsstudent. Detta var en mycket bra reform men ändå bara ett steg på vägen mot ett totalt avskaffande av fribeloppet avseende lånedelen av studiemedlet. Det finns flera anledningar till att det är angeläget att arbeta för att helt avskaffa fribeloppet. Det skulle t.ex. vara en del av arbetslinjen att man gör det tydligt för landets studenter att det verkligen lönar sig att arbeta. En ordning där många studenter aktar sig för att arbeta en extra timme är direkt skadlig för viljan att arbeta och tjäna pengar. Framförallt när det gäller lånedelen av studiemedlet finns det egentligen inte någon anledning alls att denna skall minskas därför att den enskilde studenten tjänar pengar. Med dagens reformerade studiemedelssystem skall dessa lån betalas tillbaka under låntagarens yrkesverksamma liv och därför bör det vara upp till var och en att välja om man vill låna dessa pengar eller inte. Arbete är för de flesta studenter både nyttigt och meriterande när de senare skall börja sin reguljära yrkesbana. Därför bör sådana extraarbeten uppmuntras och inte förhindras av onödiga regler och begränsningar. Därför bör regeringen se över reglerna för fribeloppet.
mot · GZ02Ub493 · 2011-10-03 00:00:00 — Nya regler för friskoleetablering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det i likhet med det system som råder i måste finnas ett påvisbart behov av den utbildning som en ny friskola avser att ge, t.ex. en viss pedagogisk profil eller språkprofil, för att en friskola ska få starta. betonar valfrihet och inflytande för föräldrar och elever i den svenska skolan, varför vi i grunden är positivt inställda till friskolereformen, inte minst då den kommit att leda till ett bredare utbud och till en ökad valfrihet. Vi måste dock vara medvetna om att friskolereformen även skapat problem, och i vissa fall mycket stora problem för enskilda kommuner. Friskoleetablering i vissa kommuner/områden med bristande elevunderlag och där kommunens skolverksamhet är kalibrerat efter elevunderlaget, riskerar nämligen att slå sönder den kommunala organisationen med skolor och skollokaler. Eftersom det är som beslutar huruvida en friskola skall få starta eller inte, är det ofta mycket svårt, om inte omöjligt, för en enskild kommun att skapa en långsiktig planering för kommunens skolverksamhet, vilket kan leda till ökade kommunala kostnader. Vidare riskerar kommunala skolor som bedöms som mycket bra, inte minst mindre byskolor, att läggas ned om friskoleetableringarna blir för många, vilket ironiskt nog kan få följden att valfriheten minskar som den kommunala servicen försämras. Ytterligare ett problem i sammanhanget är att uppdragen skiljer sig åt för en skola och en friskola. Även om regeringen fick igenom en ny skollag 2010, som bland annat innebär att skillnaderna mellan kommunala skolor och friskolor minskat, finns det fortfarande stora skillnader mellan dessa båda skolformer. En kommun har inte minst ett särskilt ansvar för att upprätthålla skolplikten, att ta hand om eleverna om en friskola går i konkurs, att ta hand om elever med särskilda behov, att ha ett uppföljningsansvar till dess att eleven fyller , att organisera fritidshem, att övergripande organisera skolan inom kommunens gränser, att fördela resurserna, se till att det finns skolor där människorna bor, och så vidare. Detta innebär att en mer eller mindre oreglerad friskoleetablering kan göra situationen mycket svår för kommunerna. Vi menar därför att det måste bli svårare att starta friskolor än vad det är . Inte för att vi är emot friskolor som princip tvärtom utan för att vi måste börja se till helheten. Vi förordar därför ett system likt det finska, där det måste finnas ett påvisbart behov av den utbildning som en friskola avser ge, till exempel en viss pedagogisk profil eller språkskola, för att en friskola skall få starta.