mot · GZ02MJ382 · 2011-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård Samstämmighet för effektivare politik och ekonomi7 Klimatomställning för starkare konkurrenskraft och fler jobb8 färdplan och de svenska klimatmålen9 Energieffektivt och förnybar energiförsörjning12 Lokala klimatinvesteringar och biogas17 Skogen, vårt arv18 Saneringen av mark måste öka24 ska gälla före gamla vattendomar26 Politisk styrning med upphandling27 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Anslagsförändring (tkr) 1:16 Skydd av värdefull natur bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden för ramanslaget 1:16 Skydd för värdefull natur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132062. bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden för det nya ramanslaget 1:18 Klimatinvesteringsprogram som medför behov av framtida anslag på högst 1 20132015. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en övergripande utredning om vilken politisk samstämmighet som råder inom miljöområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den bör återinkalla det vetenskapliga rådet för klimatfrågor för att ta fram nya beslutsunderlag för klimatpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i EU bör ta initiativ till en internationell klimatinvesteringsgemenskap med länder som ser fördelarna med att ligga i framkant i omställningen och som delar oron för de konsekvenser som klimatförändringarna för med sig. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sammanställa uppgifter om de svenska årliga utsläppen av växthusgaser betydligt snabbare än så att de kan redovisas i samband med regeringens budgetproposition. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den inräkning av utsläppskrediter som regeringen gör för att klara redan beslutade mål om att minska utsläppen till 2020 stegvis bör avvecklas för att öka omställningstrycket och stimulera svensk teknikutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en halvering av de svenska inhemska utsläppen till 2030 är en rimlig mellanstation på väg till det svenska klimatmålet . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta fram sektorsvisa klimatmål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de svenska Kyotokrediterna måste annulleras . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det kommunala vetot mot vindkraftsetableringar bör avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge långsiktiga signaler till marknaden och konsumenterna om hur miljöbilsdefinitionerna ska utvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över de resurser länsstyrelserna har för att kartlägga värdefulla skogar för att se om dessa kan omprioritera för att förstärka detta arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kvaliteten på de frivilliga avsättningarna av skog för bevarande av biologisk mångfald bör granskas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med justeringar av strandskyddet som säkrar den biologiska mångfalden, ökar tillgången till stränderna och gynnar friluftslivet i hårt exploaterade områden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behöver en långsiktig plan för att uppfylla åtagandena i FN:s konvention för biologisk mångfald och strategi för biologisk mångfald. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nivån på vargstammen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta den naturliga invandringen av varg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utredningsdirektiven för regeringens särskilda utredare för översyn av avfallsområdet bör kompletteras med uppdraget att föreslå nya skarpa mål för insamlingen och att utreda hur insamlingen ska kunna förenklas för hushållen i syfte att göra mer resurseffektivt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör pröva frågan om att införa en återvinningsavgift på mobiltelefoner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör arbeta för att FN ska tillsätta en forskarpanel för kemikaliespridning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en noggrannare kontroll och förslag på bättre styrmedel för att tillvarata elektronikskrot. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med åtgärder för att nå miljömål Giftfri miljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt att särskilt beakta de nya rönen kring de hormonstörande kemikaliernas effekt på när rådgivning för gravida kvinnor utformas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör fästa särskild uppmärksamhet vid de hormonstörande ämnena genom att stödja forskning, att inom EU arbeta för att fler konstaterat hormonstörande ämnen kommer upp på Reachs kandidatlista och att dessa ämnen klassas med större försiktighet än tidigare och får tuffare gränsvärden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska arbeta för att fler farliga ämnen, även nanopartiklar, förs in på Reachs kandidatlista, att fler ämnen ska innefattas av tillståndskrav och att kontrollen av att Reach följs utvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att EU-länder ska tillåtas att gå längre i sin egen kemikalielagstiftning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att barnperspektivet i kemikaliepolitiken behöver lyftas fram och analyseras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda azofärgämnen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om saneringen av förorenad mark. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en avgift kan tas ut på miljöfarlig verksamhet och sedan placeras i en fond som kan betala kostnaderna i de fall där förorenaren inte kunnat ställas som ansvarig för marksanering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fiskare bör kunna lämna det avfall de fått i sina fiskeredskap avgiftsfritt i hamn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör arbeta fram ett program för rena kuster inom ramen för EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör upprätta en handlingsplan med olika steg , för geografiskt läge och för riskklass för att åtgärda miljöfarliga vrak i havet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett förbud mot att släppa ut orenat latrin- och toalettavfall bör utökas till att gälla även färjor och kryssningsfartyg för att hejda övergödningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag till stimulansåtgärder och regelverk i syfte att fasa ut användningen av smutsiga tvåtaktsmotorer i våra havsområden, sjöar och vattendrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör arbeta för en internationell överenskommelse som innebär att sjöfarten och flyget bär sina miljökostnader. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör arbeta för att minska bristande tillsyn av enskilda avlopp i vissa kommuner och undersöka om högre krav kan ställas på enskilda husägare för att åtgärda bristfälliga enskilda avlopp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag som säkerställer att tillämpas även för anläggningar som är föremål för gamla vattendomar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rådgivningen till kommuner kring upphandling av mat inom ramen för bör förstärkas. 1 Yrkande 25 hänvisat till SoU. 2 Yrkande 40 hänvisat till CU. har länge varit en förebild för andra länder som vill arbeta med att förbättra miljön. I internationella sammanhang har vår unika förmåga att både minska klimatpåverkande utsläpp och höja BNP varit ett positivt exempel som lyfts fram för att visa att det är möjligt. Men mycket tyder på att statistiken för utsläpp av klimatpåverkande gaser kommer att visa att den trenden nu är bruten1. Trots djärva mål saknar regeringen styrmedel för att minska de klimatpåverkande utsläppen och stimulera omställningen. Fler åtgärder behövs. Omvärlden höjer nu takten i sitt omställningsarbete. Flera länder i vår omgivning, som , och , ökar sina ansträngningar. är på väg att missa chansen till arbetstillfällen, exportmöjligheter och tillväxt. Vi socialdemokrater har alltid tagit ansvar för samhällsutvecklingen och vi har historiskt lett flera stora omställningsprocesser i samhället. Vi är ett parti som bygger samhället starkt. Vi vill arbeta för en värdeburen tillväxt och det är precis det som krävs för att klara klimatutmaningen och för att stå rätt rustade när världen lämnar fossilsamhället. Genom ett ökat omställningstryck kan vi förbättra konkurrensen mot omvärlden, vilket ger fler jobb i . Miljöproblemen går att lösa med politiska beslut, styrmedel och investeringar. Regeringen har satt djärva mål utan att införa åtgärder som driver utvecklingen mot målet, och snart tappar i konkurrenskraft internationellt eftersom vi inte ställer om samhället snabbare. Vi menar att det nu inte är rätt tid för en grön skatteväxling. Vi menar att vi istället ska använda en politik som innebär att intäkter från ökade styrmedel ska användas till investeringar som ger miljöeffekt. På det sättet får våra styrmedel dubbel effekt. Bilar med stora utsläpp ska betala högre registreringsskatt som sedan används till bonus för miljöbilar. behöver satsningar för att stimulera förnybar energi och inhemsk energiproduktion istället för importberoende. Förnybart tillsammans med en effektivare energianvändning är lönsamt och ger arbetstillfällen och exportinkomster. Från att ha legat främst i ledet har snabbt halkat efter när länder med betydligt större resurser nu insett hur framtidens samhälle ska byggas. Den politiska ledningen i har ett ansvar att genom styrmedel och stimulansåtgärder hjälpa människor att göra rätt. Det är också viktigt att de människor som genom egna aktiva handlingar vill minska sin miljö- och klimatpåverkan inte ska stöta på hinder. Regler som stoppar människor från att ta ett ökat personligt klimatansvar måste röjas bort. Ett faktum är också att de utsläpp som vi orsakar genom importerade varor ökar, vilket bör påverka vår syn på klimaträttvisan i världen, dvs. att industriländerna har ett historiskt ansvar att åtgärda klimatförändringarna. Målet för att stoppa utarmningen av den biologiska mångfalden i har misslyckats. Artdatabankens lista över hotade och sårbara arter växer. Den biologiska mångfalden är en förutsättning för ett gott mänskligt liv och en grund som vår civilisation och vår välfärd står på. Försämrad biologisk mångfald gör att ekosystemen blir svaga och tappar motståndskraft, och deras möjlighet att ge oss mat, rent vatten och ren luft minskar. I är den biologiska mångfalden också en förutsättning för flera basnäringar, för turism och inte minst för friluftsliv och rekreation. Kort sagt jobb och utveckling. Vi menar att det behövs fler stödjande åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden och för att hejda utrotandet av arter och stabilisera de ekosystem om är labila. Inte minst behöver en aktiv plan för för vi ska uppfylla de åtaganden som vi gjort i FN:s konvention om bevarande av biologisk mångfald. Mängden kemikalier som översvämmar vår vardag ökar ständigt och samhällets resurser att övervaka dessa minskar. Vi har liten kontroll över vilka kombinationseffekter de kemikalier vi sprider i miljön har. Ständigt uppmärksammas farliga kemikalier i vår vardag som vi borde ha stoppat innan de spreds. Förutom att samhällets tillsyn måste stärkas bör fler farliga ämnen komma upp på EU:s kandidatlista och på så sätt få en ökad uppmärksamhet. Samstämmighet för effektivare politik och ekonomi För att nå ett effektivt utnyttjande av samhällets resurser behöver vi se över vårt sätt att använda det allmännas pengar. Även i EU arbetas det nu mer och mer med effektivare resursutnyttjande. Vi har högre ambitioner för och för svensk miljöpolitik. Vi socialdemokrater vill nå längre och få bättre effekt av de medel vi satsar och de styrmedel vi inför. I detta sammanhang nämns nu allt oftare begreppet politisk koherens, eller politisk samstämmighet. Det innebär att vi måste se till att alla de beslut vi fattar i olika sammanhang inte motverkar varandra. I miljöpolitiken är detta extra intressant. För att våra miljöinsatser ska få så bra effekt som möjligt måste vi se till att inte andra politiska beslut eller annan myndighetsutövning motverkar dem. Att vissa länder i t.ex. satsar pengar på stöd till kolkraftverk och har infört utsläppshandelssystem för att minska utsläppen från dessa är ett exempel på när det allmännas resurser missbrukas. En övergripande utredning om vilken politisk samstämmighet som råder inom miljöområdet bör därför genomföras och kan bli ett bra underlag för miljöpolitiken framöver. Klimatomställning för starkare konkurrenskraft och fler jobb FN:s panel av klimatforskare () förbereder sig nu för att sammanställa organisationens femte rapport om läget i världens klimatsystem (AR5). Just nu publiceras för fullt de vetenskapliga artiklar som forskarna lämnat in för att deras nya rön ska komma med i rapporten. Vi kan redan nu i dessa artiklar se att problembilden har skärpts. När de tre delarna av AR5 börjar publiceras kommer världens politiker att ha ett delvis nytt beslutsunderlag. Sedan IPCC presenterade sin förra rapport (AR4) 2007 visar forskningen att de framtida havsnivåhöjningarna blir större, och de negativa effekterna på världens ekosystem, vilka försörjer oss med mat och vatten, blir allvarligare. kommer IPCC också att analysera återkopplingsprocesserna eller tröskeleffekter i klimatsystemet som forskarna talar om, dvs. när jordens egna processer sätter fart på temperaturökningen när denna passerar en viss gräns. Vissa av dessa effekter menar forskarna är irreversibla.2 Diskussionerna om att världen måste inrikta sig på målet maximal temperaturökning för att undvika farliga konsekvenser har redan börjat och effekterna av en sådan förändring granskas av UNFCCC. Ett sådant mål skulle kräva betydligt kraftfullare politiska ingripanden än vad som sker . Mycket tyder nu på att det vetenskapliga beslutsunderlaget kommer att ändras så mycket att den bör återinkalla det vetenskapliga rådet för klimatfrågor som tillsattes 2006 inom ramen för Miljövårdsberedningen för att ta fram nya svenska beslutsunderlag. Förväntningarna på färdiga avtal och gemensamma slutsatser inför de internationella klimatförhandlingarna i och 2010 var höga. Den hade en nyckelroll som EU-ordförandeland 2009 och misslyckades tillsammans med värdlandet att skapa ett samarbetsklimat som kunde bana väg för ett internationellt avtal. Tydliga tecken finns också på att politiska vilja till uppgörelser saknas. Misstron mellan och har färgat av sig på arbetet med klimatkonventionen. Men trots allt har FN:s arbete både via UNFCCC och IPCC gett en ökad medvetenhet och vilja i många länder. Dessa uppmanas nu att frivilligt leverera sina planer på klimatåtgärder till FN. Dokumentet från COP 16 i , The agreement, visar att den ursprungliga slutsatsen från klimatkonventionens grundande lever: att världen är fast besluten att undvika farliga klimatförändringar. Enigheten om problembilden har stärkts mellan COP 14 på och COP 16 i . Riktningen är utstakad och någon väg tillbaka finns inte. Insikten om att det är ekonomiskt lönsamt att ställa om samhället snabbt växer . och flera gamla industriländer är ohjälpligt efter medan de nya starka ekonomierna i , och nu klart styr sin utveckling mot en mer hållbar och fossilfri framtid. Även , i alla fall delar av världsdelen, har bra förutsättningar, och t.ex. har antagit mycket ambitiösa klimatmål. Det är i detta sammanhang viktigt att konstatera att det är vi i de rika industrialiserade länderna som står för de största utsläppen av växthusgaser och det är de fattiga länderna som drabbas hårdast av klimatförändringarna. Därför menar vi att och den industrialiserade världen har ett historiskt ansvar för klimatförändringarna. Svenskt utvecklingssamarbete ska vara klimatsäkrat. Åtgärder som kan bidra till att skärpa miljö- och klimatprofilen i biståndet handlar t.ex. om att satsa på de delar av verksamhet som kan leda till ökade investeringar i miljö- och klimatförbättrande företag i utvecklingsländerna, styra mikrolån/krediter mot miljöteknik och införa miljöbokslut för biståndet. Vi vill stärka det globala samarbetet inom detta område. Vi vill att FN:s miljöprogram stärks och utvecklas till ett centralt miljöorgan inom FN och satsa på arbetet som görs inom ramen för FN:s vetenskapliga klimatpanel (IPCC). Såväl Action Plan, klimatkonventionen, Kyotoprotokoll som Agreement påvisar att nya pengar måste fram för att utvecklingsländerna ska kunna möta klimatomställningen. Vi anser att ska vara pådrivande för att skapa nya internationella finansieringskällor för klimatomställningsåtgärder. Vi föreslår att och tar ett nytt initiativ i klimatförhandlingarna som inte handlar om att dela bördorna av omställningen utan om att dela möjligheterna och fördelarna. Kapplöpningen för att bygga ett nytt samhälle kan börja . De länder som ligger långt framme får också bättre konkurrensförutsättningar och snabbare teknikutveckling. EU bör ta initiativ till en internationell klimatinvesteringsgemenskap med länder som ser fördelarna med att ligga i framkant i utvecklingen och som delar oron för de konsekvenser som klimatförändringarna för med sig. En sådan gemenskap skulle kunna få fart på investeringar och omställning genom att inom sig skapa ett gemensamt pris på utsläpp av koldioxid. Men den skulle också kunna bryta den låsning som finns i förhandlingsläget. har fortsatt att agera tveksamt i förhandlingsarbetet och har stött på förvåning hos internationella aktörer som tidigare haft den svenska politiken som förebild. Det är bl.a. den okritiska syn på klimatkrediterna (CDM) som orsakat kritiken. färdplan och de svenska klimatmålen I den Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 som presenterade för rådet konstateras flera mycket viktiga ståndpunkter för EU:s och därmed också fortsatta arbete med klimatpolitiken. Om målet att minska utsläppen till 2050 ska nås, så måste fokus ligger mer på att minska de egna utsläppen. Detta för att skapa ett omställningstryck som ger teknisk utveckling och investeringar. 1,5 miljoner nya arbetstillfällen kan skapas i EU på detta sätt. Genom minskad import av fossila bränslen och ökad export av ny teknik, konstaterar kommissionen. Vi menar att det handlar om hela industrins framtida konkurrenskraft och exportförmåga. De länder som minskar sitt fossilberoende snabbast är de som står bäst rustade i konkurrensen när priset på fossila bränslen successivt stiger på grund av klimatåtgärder och minskad tillgång. slår fast i sitt meddelande att de inhemska utsläppen i EU bör minska 2040 på väg mot 2050 jämfört med . Eftersom de svenska utsläppen minskat mer än genomsnittet i EU har i den bördefördelning som gjorts upp inom EU fått ta en större del av utsläppsminskningen . Därför är det rimligt att även fortsättningsvis tar ett större ansvar, och en halvering av de svenska inhemska utsläppen till 2030 är därför en rimlig mellanstation till det svenska klimatmålet för 2050.3 redan beslutade mål om en minskning av utsläppen till 2020 är en bra utgångspunkt, men den inräkning av utsläppskrediter som regeringen nu har för att klara detta mål bör stegvis avvecklas för att öka omställningstrycket och stimulera svensk teknikutveckling. Att räkna in dessa krediter (CDM och JI) i det svenska miljömålet hämmar svensk arbetsmarknad och exportförmåga eftersom det minskar det inhemska omställningstrycket. har delat upp målen i sektorsvisa mål. Vi anser att även behöver noggrannare sektorsuppföljning och mål för att regering och riksdag ska kunna införa rätt styrmedel och åtgärder. Regeringen bör därför ta fram sektorsvisa klimatmål. Vi menar också att uppföljningen av de svenska klimatpåverkande utsläppen är för dålig. Den redovisning som sker kommer allt för sent när regeringen till EU och FN redovisar utsläppen av de sex viktigaste växthusgaserna som hade året innan. Vi menar att dessa uppgifter går att sammanställa så att en redovisning kan ske i samband med regeringens budgetproposition. Utvecklingen av koldioxidutsläppen är en mycket viktig faktor som bör finnas med i underlaget till budgetarbetet för att nivå och utformning av styrmedel ska kunna avgöras. Den svenska utvecklingen sedan undertecknandet av Kyotoprotokollet är en framgång. Den politik som den socialdemokratiska regeringen långsiktigt planerade och genomförde gav goda resultat. Målet att minska utsläppen , som enligt skulle leda till att industrin flydde landet och tillväxten hämmades, har istället lett till att konkurrenskraft ökat och att lyfts fram som föregångsland i arbetet med att både klara minskad klimatpåverkan och tillväxt. Framgångarna har lett till att fått ett överskott av utsläppskrediter i Kyotosystemet. Krediter som kan ha ett värde när protokollets målår nås 2012. Att sälja dem innebär att andra länder kan släppa ut det som minskat utöver målet på som fick i protokollet om beslut fattas att tillåta att krediter kan flyttas till nästa åtagandeperiod. Vi ser oerhört allvarligt på att den inte gett klart besked på denna punkt. I praktiken innebär en försäljning att alla de ansträngningar som enskilda människor, företag och kommuner gjort för att minska utsläppen kommer att vara bortkastade. Alla ansträngningar som gjorts i varje gång någon valt att ta cykeln för att köpa tidningen, diskat ur en plastförpackning och lämnat till återvinning eller när en kommun satsat på biogas till sina bussar kommer att vara förgäves eftersom dessa utsläpp i så fall kan ske någon annanstans. De svenska Kyotokrediterna måste annulleras . Ingenstans ger klimatförändringen så snabba och dramatiska effekter som vid polerna. visar färska vetenskapliga uppgifter är den sommar då isen smält som mest. Men avsmältningen av de arktiska havsisarna medför också att områden som tidigare skyddats av istäcket nu av många anses bli tillgängliga för utvinning av naturresurser som fisk, gas, olja och mineraler. Uppskattningar talar om att av världens oupptäckta och kvarvarande olje- och gasresurser kan finnas i . står inför stora förändringar. När isen försvinner öppnas nya transportleder via Nordost- och Nordvästpassagerna. Om sjöfart via blir möjlig året runt kan flödena bli jämförbara med de vi finner i . Denna trafik ökar naturligtvis dramatiskt risken för olyckor och därmed risken för oljeutsläpp. Det finns inga reglerande institutioner som täcker verksamhet till havs och utvinningen av naturresurser i , och det behövs därför ett särskilt regelverk.