ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02U202 · 2011-09-14 00:00:00 — Att Europeiska unionen år betonar vikten av att gränserna till öppnas, ändrar tyvärr inte situationen för palestinierna. Inte så länge fortsätter ignorera EU:s kritik och EU aktivt fortsätter att inte sätta tyngd bakom sitt budskap. kollektiva bestraffning av Gazas befolkning fortskrider som vanligt, i strid med folkrätten. Det skulle dock vara möjligt för och EU att sätta en betydligt större press på . Samarbetet mellan och är omfattande och ger EU en möjlighet att sätta press på att respektera folkrätten; associeringsavtalet mellan och är till exempel villkorat med respekt för de mänskliga rättigheterna. EU:s associationsavtal med innefattar förmånliga handelsavtal som ger det israeliska näringslivet stora ekonomiska fördelar. På så vis bidrar EU till att stärka den ekonomiska basen för ockupationspolitiken. bör motsätta sig att EU fördjupar sitt samarbete med på något område. Så länge inte avvecklar bosättningarna och vägspärrarna på ockuperat område, avbryter blockaden av och upphör med byggandet av muren på , bör inga förhandlingar om fördjupat samarbete på något område mellan och genomföras och nuvarande associeringsavtal suspenderas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Tyvärr har det i fall gått i motsatt riktning . Efter en svacka , i spåren av finanskrisen, så steg både import och export från/till . exporterade varor till till ett värde av och importerade varor från till ett värde av nästan . I fortsätter dessutom utrikesministern upprepa att de förmånliga handelsavtal som och EU har med är nödvändiga eftersom man inte bör isolera , men efter Hamas valseger tvekade man aldrig att isolera den palestinska myndigheten. och det internationella samfundet kan inte låta ännu av ockupation gå till ända. Att strypa vapentillförseln är ett effektivt verktyg för att sätta press på alla parter. All vapenexport från EU-länderna till måste upphöra. bör ta initiativ till ett sådant vapenembargo inom EU. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. kan självt agera och avbryta vårt omfattande militära samarbete med . Det innebär bland annat att vi kallar hem den militärattaché som är stationerad vid den svenska ambassaden i . Det omfattande besöksutbyte som pågår mellan det svenska försvaret och den israeliska armén ska omgående avbrytas och det svenska försvarets import av krigsmateriel från ska upphöra. har importerat militär utrustning från för mer än och vi har på så vis bidragit till att finansiera den israeliska krigsmakten. Vi har dessutom låtit testa förarlösa flygplan i plan som sedan använts av i kriget i . bör stoppa all vapenhandel, kalla hem militärattachén från och avbryta allt militärt samarbete med . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GZ02U209 · 2011-09-27 00:00:00 — Ratificering av tilläggsprotokollet till tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att ansträngningar görs för att uppnå konsensus för en ratificering av tilläggsprotokollet till . En arbetsgrupp under FN:s har fått i uppdrag att arbeta med att ta fram ett förslag på tilläggsprotokoll till konventionen för de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna (). Tilläggsprotokollet är tänkt att innehålla en klagomekanism för enskilda eller grupper vars rättigheter enligt konventionen kränkts. Ett sådant tilläggsprotokoll finns redan för konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna. har tillsammans med bland annat , , , , , , , , , , , , , och ansett att det är nödvändigt att fortsätta diskussionerna för att om möjligt uppnå konsensus. Då arbetet med mänskliga rättigheter är en mycket angelägen fråga för är det viktigt att ansträngningar görs för att uppnå konsensus för en ratificering av tilläggsprotokollet till . Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GZ02U210 · 2011-09-27 00:00:00 — Mänskliga rättigheter och skyldigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att regeringen fortsätter att sprida information om FN:s förklaringar om de mänskliga rättigheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ökad dialog och en utökad information för att också tydliggöra samhällsmedborgarnas och samhällets skyldigheter. Utgångspunkten för beslut och satsningar på såväl nationell som internationell nivå bör alltid vara de mänskliga rättigheterna. Det är därför positivt att regeringen har en särskild webbplats om mänskliga rättigheter, för kunskapsspridning. Här finns bland annat information om regeringens arbete för mänskliga rättigheter i och i svensk utrikespolitik. På webbplatsen finns också nyheter, konventioner, skrivelser, publikationer och rapporter om de mänskliga rättigheterna i världens alla länder. Om vi alla levde efter FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna Alla människor är födda fria och lika i värde och rättigheter skulle vår värld se bättre ut. Det är angeläget att frågor om folkrätt samt mål och inriktning för den svenska politiken för de mänskliga rättigheterna hålls aktuella. redovisade vid behandling av MR-motioner sin syn på mänskliga rättigheter i , , , , , , , , och . Det är givetvis välkommet, men frågor kring mänskliga rättigheter behöver givetvis genomsyra kontakter med övriga länder. Regeringen tar på olika sätt upp frågor kring MR. Det är därför angeläget att regeringen fortsätter att sprida information om vikten av att alla folk och länder lever efter FN:s förklaringar om de mänskliga rättigheterna. Det finns i vårt samhälle en misstro mot offentliga verksamheter, lagar och beslut. En del av orsaken kan bero på att medborgaren har en uppfattning om vad han eller hon kan kräva av samhället, medan samhällets ansvar ligger på en helt annan nivå. Det är viktigt att bryta trenden och skapa nytt förtroende mellan medborgare, politiker och den offentliga verksamheten. Det krävs ett tydliggörande av medborgarens rättigheter och skyldigheter samt samhällets ansvar och skyldigheter. En ökad dialog är därför nödvändig samt också utökad information om såväl rättigheter som skyldigheter som varje samhällsmedborgare åtnjuter. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02U211 · 2011-09-23 00:00:00 — Ratificering av FN:s konvention om migrantarbetares rättigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ratificera samt verka internationellt för dess implementering. Fler än någonsin säljer sin arbetskraft i ett annat land än det egna hemlandet. FN uppskattar att det finns 175 miljoner migrantarbetare i världen. (CMW) skyddar migranters mänskliga rättigheter. Konventionen antogs av alla medlemsstater i och började gälla . var med och arbetade fram konventionen men har ännu inte ratificerat den. En sådan ratificering skulle vara ett mycket viktigt sätt att markera att vill skydda människor som befinner sig i en särskilt utsatt situation och att signalera till andra länder att detta är något som tar på allvar. Konventionen stärker migrantarbetare oavsett deras rättsliga status. Den erbjuder bland annat skydd mot slaveri, rätt till skydd av egendom, skydd mot våld och övergrepp, rätt till identitetshandlingar och skydd mot kollektiv utvisning. Vidare skyddas rätten att bilda föreningar och fackförbund i det land där man är anställd och man har rätt till likvärdig behandling som andra arbetare när det gäller skydd mot uppsägning, arbetslöshetsförmåner och tillgång till alternativa anställningar, skydd om arbetsgivaren bryter arbetskontrakt på ett otillbörligt sätt och rätt att föra sitt fall till behörig instans, samt rätt till likvärdig behandling som nationella arbetare vad gäller utbildnings-, yrkes- och socialtjänster. Dessa rättigheter är även angivna i andra kärnkonventioner eller . Migrantarbetarkonventionen är dock särskilt viktig eftersom den utgör ett sammanhängande ramverk som utgår ifrån den särskilt utsatta situation som migranter befinner sig i. Konventionen ger möjlighet för migrantarbetare att klaga om stater bryter mot rättigheter i konventionen. Det har en stor principiell och praktisk betydelse. En ratificering av konventionen leder till bättre rättigheter för migrantarbetare, klarare och tydligare skyldigheter för stater och ger en viktig skjuts framåt även i EU:s arbete med migrationsfrågor eftersom inget EU-land ännu ratificerat konventionen. bör därför ratificera samt verka internationellt för dess implementering. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GZ02U212 · 2011-09-21 00:00:00 — FN:s resolution och dess uppfyllelse tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att ta fram kvantitativa och kvalitativa mål så att vi kan säkerställa att vi närmar oss målen i FN:s resolution . FN resolution om kvinnor, fred och säkerhet är ett styrdokument som antogs enhälligt av för att öka jämställdheten mellan kvinnor och män i konfliktrelaterade och fredsbyggande sammanhang. Handlingsplanen gäller nu till 2012. Den slår fast att ska öka antalet deltagande kvinnor i konfliktförebyggande insatser och stödja kvinnors fredsinitiativ i konfliktområden. Den ska också säkerställa kvinnors deltagande i institutioner och i beslutsfattande postkonfliktsituationer, men även i övergångsprocesser när länder går från konflikt till fred. Man bör närmare se över skyddet för kvinnor och se över hur internationell humanitär rätt med inriktning på krig och konflikt ska beaktas. ska även integrera ett jämställdhetsperspektiv i freds- och säkerhetsfrämjande samt humanitära frågor. kan man inte se om dessa mål uppfyllts. Det finns inga kvalitativa mål att uppnå för att kunna mäta om vi närmar oss målen. Budget kan vara en del i ett led att mäta hur FN:s resolution uppnås, men det behövs fler parametrar för att göra arbetet resultatinriktat.
mot · GZ02U213 · 2011-09-22 00:00:00 — Det kristna kulturarvet i sydöstra tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det kristna kulturarvet i sydöstra . Tillståndet för många värdefulla byggnader och andra kulturminnen med anknytning till assyrier/syrianer är mycket allvarligt. Före de dramatiska förföljelserna av folkgruppen under fanns två miljoner assyrier/syrianer i området. De hade levt i sydöstra i årtusenden och byggt upp ett kulturarv med rötter i de första århundradena efter . lever bara ett par tusen assyrier/syrianer kvar i sydöstra och inte mer än kanske 10 000 i hela landet. De tvingas nu se hur deras kulturarv förfaller. I sydöstra finns mängder av kyrkor och kloster med stort historiskt intresse. Även i mycket små församlingar har man valt att ha en aktiv präst för att hindra kyrkan från att förstöras eller övertas av andra. Det förefaller finnas näst intill oövervinneliga svårigheter att underhålla och renovera fastigheterna. I urgamla kloster i området runt upprätthålls traditionerna av en liten men historiskt och religiöst engagerad grupp människor, som våndas över att byggnader har förstörts, omvandlats till andra ändamål och på olika sätt konfiskerats. Det har också framkommit allvarliga rapporter om att församlingarna i området i den mån de haft resurser för att renovera t.ex. sina kyrkor stoppats av statliga myndigheter. Det finns skäl att se med stort allvar på det internationella samhällets ansvar för assyrier/syrianers kulturarv i sydöstra . Det berör det internationella samfundet som sådant, men också stora grupper medborgare i vårt land. Runt 60 000 assyrier/syrianer lever nu i och delar ansvaret för att bygga det nya . För deras och deras anhörigas skull spelar kulturarvet i sydöstra en viktig roll för identitet och självkänsla. närmande till EU och de incitament till ökat engagemang för mänskliga rättigheter som märkts i delar av det turkiska samhället utgör ett starkt hopp för den lilla grupp assyrier/syrianer som fortfarande lever kvar i landet. Det måste vara naturligt för att med sitt ansvar för ett gemensamt världskulturarv ta initiativ inom EU och andra internationella sammanhang för att i samverkan med församlingarna i sydöstra och den turkiska staten vidta åtgärder för att säkra att det kulturarv assyrier/syrianer har i sydöstra bevaras och utvecklas. Ett bevarande kommer att kräva en insats av biståndsmedel. bör med kraft verka för att också tar ansvar för detta kulturarv.
mot · GZ02U215 · 2011-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla det jordbruksbaserade biståndet. visar i rapporten mot de fattigaste att skurit ner andelen av biståndet som går till jordbruk radikalt, trots att tre av fyra av jordens fattigaste människor, de som lever på högst , bor på landsbygden i utvecklingsländerna och de flesta av dem lever på jordbruk. gick av det svenska utvecklingsbiståndet till jordbruk, enligt statistik från . Åren 20072008 har siffran sjunkit till . Även andra rika länder har minskat på jordbruksbiståndet. har minskat mer än de flesta. Rapporten mot de fattigaste ställer det kraftigt sänkta biståndet till jordbruket i kontrast till statistiken som visar att antalet undernärda i världen inte minskar. Över 900 miljoner människor kan inte äta sig mätta. Paradoxalt nog ägnar sig de flesta av dem åt att odla mat. och andra rika länder måste åter börja satsa på bistånd till jordbruket, annars kommer världssamfundet inte att uppfylla alla stolta deklarationer om att halvera fattigdomen. Det finns tecken som inger hopp. Biståndsgivarna har åter börjat intressera sig för jordbruket, även om det än så länge inte ger utslag i statistiken. Även regeringarna i utvecklingsländerna verkar ha insett det nödvändiga i att utveckla jordbrukssektorn. De ökade priserna på livsmedel ger bönder i fattiga länder en chans att äntligen få anständigt betalt för sitt slit. Det innebär i sin tur större möjligheter för biståndsprojekt inom jordbruket att bli hållbara på lång sikt. säger i sin rapport for Development att ekonomisk tillväxt inom jordbruket är minst två gånger så effektivt som tillväxt inom andra sektorer när det gäller att minska fattigdomen.
mot · GZ02U218 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gränshinder i . Även om vi nu upplever en lågkonjunktur och jobbkris är en tillväxtregion. Utvecklingskraften och integrationen i har sedan öppnade varit dynamisk och framgångsrik. är mest tätbefolkade område. Här bor 3,7 miljoner människor. På båda sidor av sundet har och blivit mer integrerat. arbetspendlar ca 23 000 personer över nationsgränsen. pekar utvecklingen på närmare en fördubbling av antalet pendlare. har alla förutsättningar att vara en motor i svensk och dansk ekonomi. Tillsammans har och utmärkta möjligheter att skapa en stark och stabil tillväxtregion. Men för att regionen ska utvecklas till sin fulla kraft måste integrationen fortsätta så att invånarna utan problem kan flytta, jobba, studera och bosätta sig på båda sidor av sundet. För att detta ska uppnås krävs att en rad kvarvarande gränshinder rivs. Många av de kvarstående gränshindren i kan lösas av och i ett gemensamt samarbete. Det handlar om att på olika sätt underlätta tillvaron för Öresundsmedborgarna genom att till exempel skapa en gemensam Öresundstaxa för mobiltelefoni och mobilt bredband och att införa ett gemensamt pendlarkort för kollektivtrafiken som gäller inom hela . Det handlar om att göra en översyn av skattelagstiftningen och att omförhandla skatteavtalet mellan och . Målet måste vara att man ska betala skatt där man bor inte där man arbetar. Det handlar om att skapa en gemensam arbetsmarknad för . Danska och svenska arbetssökande ska kunna göra praktik i grannlandet utan att mista understödet. Arbetspendlare bosatta i som betalar avgift till danska a-kassor bör ha samma ersättningsnivåer som i . får de ersättning enligt svenska a-kasseregler. Detta var ett axplock av de gränshinder som fortfarande finns kvar. Men dessa och övriga hinder går att överbrygga om bara den politiska viljan finns.
mot · GZ02U219 · 2011-09-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett europeiskt dokumentation och tillgängliggörande. beslutade riksdag, som första land i världen, att erkänna teckenspråket som de dövas första språk. Teckenspråket är inte internationellt utan varje land har sitt eget teckenspråk som har utvecklats på samma sätt som det talade språket. Uppskattningsvis lär det finnas 100 000 teckenspråksanvändare i vårt land och av alla döva bor i . Riksgymnasiet för döva är placerat i och tolkcentral lär vara största i sitt slag. Här finns också andra skolor och verksamheter som riktar sig till döva och hörselskadade. Den ideella föreningen teckenspråkscenter i förvaltar världens största internationella teckenspråkslexikon på internet med drygt 50 000 inlästa tecken från tolv olika språk. /2012 kommer bl.a. teckenspråk att läsas in och därmed kommer detta internationella teckenspråkslexikon att omfatta 100 000 inlästa tecken. Denna innovation, som har namnet Spread the sign, har uppmärksammats internationellt med flera utmärkelser. finns dessutom detta hjälpmedel tillgängligt via en applikation till pekskärmsmobilerna iPhone och Android. Därmed är det möjligt för 10 europeiska länder att ladda ned sitt lands teckenspråk direkt till mobilen. För att säkra Spread the signs framtid och för att det ska kunna bli ett hjälpmedel för teckenspråkiga i hela föreslår jag att regeringen ska verka för att ett europeiskt dokumentation och tillgängliggörande etableras i och . skulle därmed bli det andra i vid sidan om , (), som är förlagt till . Ett sådant teckenspråksinstitut har stora utvecklingsmöjligheter och är viktigt för forskningen samt det fortsatta arbetet med att öka tillgängligheten för döva och hörselskadade i ett gränslöst . Här kan spela en viktig roll. Att frågan har europeisk betydelse visas bl.a. av att ledamöter av har motionerat i frågan . Motionen framhåller rekommendation 1598 (2003) avseende Skydd för teckenspråk i medlemsländer, i synnerhet paragraf 10 vii som rekommenderar att uppmuntra medlemsstaterna att använda de nya teknologierna och också göra dessa tillgängliga för döva.
mot · GZ02U220 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbeta för en begränsning av kärnvapen i världen. Kärnvapenhotet i världen har ändrat karaktär. Ett kärnvapenkrig mellan och framstår inte som det största hotet. Här har snarare andra länder kommit ut på banan som större hot. Även kärnvapenrustade terrorister är ett förmodat stort hot. Det krävs samarbetsformer för att hindra handel med atombränsle och utrustning för att bygga kärnvapen. Målet är att nukleärt material inte ska hamna i händerna på terrorister eller terroriststater. På vägen framåt till en kärnvapenfri värld behöver alla länder hjälpas åt. bör här hålla fanan högt och tydligt proklamera ett antal mål på den vägen. Kärnvapnen är inte en angelägenhet enbart för kärnvapenmakterna. bör verka för att kärnvapenstaterna inom EU, dvs. och , visar upp en plan för hur man vill nå fram till den frihet från kärnvapen som länderna utfäst sig för att genomföra. Ett kärnvapenfritt EU skulle kunna bli en stark aktör i arbetet för en kärnvapenfri värld. bör vara ett av de mest aktiva länderna i arbetet för en kärnvapenfri värld. Många goda initiativ finns att hämta i den så kallade betänkande. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GZ02U221 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat samarbete mellan de nordiska länderna närhet till har inneburit en ökad marknad och större utbud på arbetsmarknaden. Samarbetet över landsgränsen måste dock följas upp av förenklingar i fråga om gränspassering för både tjänster, arbetsmarknadsförsäkringar, sjukförsäkringsförmåner och varor mellan de nordiska länderna. Det skulle också underlätta för många personer som bor och arbetar i gränsbygder om ökad flexibilitet vid val av grundskola för barnen kunde införas. Gränshindren måste få sin lösning . Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GZ02U222 · 2011-09-29 00:00:00 — Rättvisemärkta produkter och fortsatt arbete för rättvisemärkta handelsvillkor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rättvisemärkta produkter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet och uppmuntran av verksamheter som motarbetar all typ av diskriminering, uppmuntrar till rättvisa handelsvillkor för tredje världen och främjar en långsiktigt hållbar produktion. Rättvisemärkt är en oberoende etisk och social produktmärkning med fokus på mänskliga rättigheter. Vid val av leverantörer och produkter som är certifierade av Rättvisemärkt krävs att arbetstagare och producenter i utvecklingsländerna får skäligt betalt samt att arbetstagarna får goda arbetsvillkor. Rättvisemärktcertifiering innebär att mänskliga rättigheter efterlevs, speciellt vad gäller barn, kvinnor, funktionshindrade och minoritetsgrupper samt att produktionen sker så att en hållbar miljömässig utveckling främjas. För att få sälja rättvisemärkt krävs att odlarna och handeln med varorna certifieras i enlighet med internationella Fairtradekriterier av det oberoende kontrollorganet (). Det finns rättvisemärkt kaffe, te, kakao, drickchoklad, chokladkakor, bananer och annan färsk frukt, juice, ris, glass, socker, müsli, snacks, godis och honung. Dessutom går det att köpa rättvisemärkt vin, rosor och sportbollar. har intresset ökat för produkter som inte är livsmedel, så kallade nonfood-produkter. Ett projekt inom just nu är att se över kriterier för rättvisemärktcertifierade textilier och kläder. Rättvisemärkt bomull finns redan. i är en ideell organisation som arbetar för att sprida information om Rättvisemärkt och väcka opinion om rättvis handel. Föreningen har 35 organisationer som medlemmar och leds av en generalsekreterare. Rättvisemärkt har systerorganisationer i ett tjugotal länder i , , , , och . I den takt världshandeln ökar, ekonomier integreras, informationsutbytet växer och kommunikationsmöjligheterna förbättras är ett säkerställande av rättvisa handelsvillkor oerhört angeläget. Jag anser därför att det är viktigt att regeringen i det fortsatta arbetet lyfter fram rättvisa handelsvillkor samt uppmuntrar olika ideella organisationer som främjar rättvis handel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GZ02U225 · 2011-09-22 00:00:00 — Implementering av EU-direktiv som leder till nya gränshinder i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att begränsa nya gränshinder som uppstår med anledning av implementering av EU-direktiv. För det nordiska samarbetet är ett viktigt mål att gränshinder upphör. Arbetet med detta har kommit långt men tyvärr uppstår ibland nya gränshinder. Det beror ofta på att de nordiska EU-länderna implementerar EU-direktiv på olika sätt och att nya gränshinder därmed uppkommer. Problemet är känt , och for Internationale Studier (DIIS) pekar i en rapport på att omfattningen är anmärkningsvärd. Men problematiken skulle i stor utsträckning gå att undvika om en större samordning vid implementering av EU-direktiv skedde emellan de nordiska länderna. Regeringen bör därför överväga att inom ramen för det nordiska samarbetet ta initiativ till åtgärder som begränsar uppkomsten av nya gränshinder i och med olikartad implementering av EU-direktiv i de nordiska länderna.