mot · GZ02Sk361 · 2011-09-30 00:00:00 — Vi kommer vidare att återkomma med förslag som separerar RUT- från ROT-arbeten, bland annat genom att olika tak införs och att möjligheten till RUT-avdrag tydligt riktas mot äldre och barnfamiljer. En väsentlig del av den svenska modellen är starka parter på arbetsmarknaden. Arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring som är viktig då den enskilde blir arbetslös. De försämrade villkoren i arbetslöshetsförsäkringen har lett till att många lämnat både arbetslöshetskassan och de fackliga organisationerna. Regeringen har också avskaffat avdragen för medlemskap i a-kassa och facklig organisation. Regeringen har drivit igenom en differentiering av avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen. Vissa a-kassor har tvingats höja sina avgifter , vilket starkt bidragit till att hundratusentals människor lämnat försäkringen. Förutom ökad otrygghet för den enskilde innebär den här utvecklingen att de viktiga automatiska stabilisatorerna i ekonomin försvagats. Mot denna bakgrund föreslår vi att det via en skattereduktion sätts ett tak för avgiften till A-kassorna innebärande att ingen behöver betala mer än . Möjligheten till avdrag för fackföreningsavgift bör ses över för balansens skull eftersom arbetsgivarens kostnader för medlemskap i arbetsgivarorganisation är avdragsgill. Antingen bör båda vara det eller ingendera. 6.2Beskattning av företag, kapital och fastigheter Skattesystemet måste medverka till ett gott klimat för företag och företagande. Det är viktigt att regler och rutiner utformas så att företagens administrativa kostnader för att följa reglerna är så små som möjligt. Enkla regler främjar start och tillväxt av företag. Det är dock viktigt att neutralitet i beskattningen upprätthålls mellan olika företagsformer. Val av företagsform skall inte bestämmas av skatteregler utan av vad som är mest praktiskt. Företagande och investeringar gynnas av förutsägbara regler. Därför är det önskvärt med stabila skatteregler. Skatterna bör i så liten utsträckning som möjligt innebära att en viss produktion, företagsform eller anställningsform gynnas framför någon annan. Det ska exempelvis finnas en skattemässig neutralitet mellan att arbeta som egen företagare och att arbeta som anställd. Fördelar i beskattningen ska inte locka eller tvinga till att välja det ena eller det andra. När det gäller bolagsskatten är det viktigt med en konkurrenskraftig bolagsskatt. Det är bra för att attrahera företag till men också för att uppmuntra återinvesteringar i företagen. I samband med skattereformen 1990/91 kunde bolagsskatten sänkas från genom att skattebasen i företagen breddades. Därefter har bolagsskatten sänkts även 1994 och 2009 båda gångerna genom att skattebasen breddades ytterligare och bolagsskatten är . För att undvika skatteplanering är det viktigt att ha en bolagsskatt som är neutral mellan olika företagsformer men också när det gäller företagens lönsamhet. Därför ska det inte råda olika skatteregler för små och stora företag eller högre bolagsskatt för de lönsammaste företagen. Det behövs däremot en aktiv beskattning av företagens vinster när den plockas ut till ägarna i form av aktieutdelning. Därför är det viktigt att bevara kapitalinkomstbeskattningen. På så sätt nås också indirekt en skillnad i beskattning mellan lönsamma och olönsamma företag. behöver en högproduktiv tjänstesektor. Vi måste därför lyfta fram vikten av att utveckla metoder för att stärka, stödja och stimulera tillväxten i en värdeskapande tjänstesektor. Detta kan till exempel ske genom att föra branschsamtal för att ta fram strategi- och forskningsprogram i syfte att skapa fler utvecklande jobb inom tjänstesektorn. Den borgerliga regeringen har förändrat regelverket för F-skattsedel. Antalet uppdragsgivare har inte längre någon avgörande betydelse, dvs. att uppdragstagaren enbart arbetar åt en uppdragsgivare är inte något hinder för att få F-skattsedel. Likaså anser regeringen det problemfritt att en uppdragstagare startar sin verksamhet med den tidigare arbetsgivaren som sin första uppdragsgivare. Utifrån lagstiftningen kan ett företag besluta att helt upphöra att ha personal eller att ha vissa personalkategorier anställda. I stället tvingas de anställda att ansöka om F-skattsedel för att kunna behålla jobbet eller få jobb. Dessa anställda förlorar sitt arbetsrättsliga skydd och måste sätta sig in i skatte- och annan företagsadministration. Förändringen har stärkt arbetsgivarnas möjligheter att laborera mellan ett anställnings- och ett uppdragsförhållande gentemot löntagarna. Detta underminerar anställningsskyddet och hela den svenska arbetsmarknadsmodellen med kollektivavtal som det främsta instrumentet för att reglera löner och anställningsvillkor. Det vore önskvärt att nu utvärdera hur arbetsmarknadens parter har anpassat sig till de nya reglerna för F-skatt. Regeringen måste lägga fram förslag till åtgärder som begränsar möjligheten att få F-skatt då vederbörande varit inblandad i skattefusk eller annan brottslig verksamhet samt lägger fram förslag till åtgärder som ökar möjligheten att återkalla rätten till F-skatt då vederbörande varit inblandad i skattefusk eller annan brottslig verksamhet. Genom olika beslut i har den skattemässiga neutraliteten mellan bostadsformerna urholkats. Investerings- och räntebidragen till hyresrätten har avskaffats som småhusägare (äganderätt) och bostadsrättsinnehavare kan göra avdrag för ränteutgifter och tomträttsavgäld i sina inkomstdeklarationer. Stämpelskatten är för fysiska personer och bostadsrättsföreningar men för juridiska. HUS-avdraget riktar sig enbart till äganderätten och bostadsrättsinnehavare. Flerfamiljsfastigheter har en lägre fastighetsavgift jämfört med småhus men hyresrätter beskattas som näringsverksamhet. Omläggningen av fastighetsskatten har också ökat orättvisorna, t.ex. medfört att ägare av de dyraste villorna har fått de största skattesänkningarna. Regeringen utreder nu också möjligheten att avskaffa fastighetstaxeringen av bostäder och på så sätt försvåra att en beskattning grundad på marknadsvärde återinförs. Ett annat exempel på en åtgärd som riskerar att urholka neutraliteten mellan bostadsformerna är introduktionen av en helt ny boendeform, ägarlägenheten. I boendesektorn är långsiktigt hållbara spelregler, exempelvis för beskattningen, av stor vikt för producenter, förvaltare och konsumenter. Vi avser därför inte att framlägga några förslag för ändrad fastighetsbeskattning som berör utan vill ha en bredare utredning, separat eller inom ramen för den skatteutredning som nämnts tidigare. Vår utgångspunkt är att större förändringar av skattereglerna inom boendesektorn ska vara föremål för breda, blocköverskridande uppgörelser. En väl fungerande hyresmarknad med ett bra utbud av bostäder av hög kvalitet i hela landet är viktigt för att underlätta rörligheten på arbetsmarknaden. Brist på permanenta eller tillfälliga bostäder stoppar både flyttning och långpendling. Hyresrätten är oftast det första boendet och det boende som väljs vid studier, tidsbegränsat arbete och i det ena fallet av dubbel bosättning. Ett stort antal hyresrätter behöver byggas i som hyrorna i nyproducerade lägenheter har blivit väl höga. Det behövs en rad bostadspolitiska åtgärder för att förbättra läget, och enligt vår uppfattning är en översyn av den skattemässiga neutraliteten och rättvisan mellan olika boendeformer en av de viktigaste frågorna på bostadsområdet. Samtliga av EU:s sjöfartsländer har infört tonnageskatt. är ett undantag. Detta förhållande leder till att förlorar nybyggen av fartyg till andra länder och att fler fartyg flaggas ut. Frågan har utretts av (SOU 2006:20) och beslutade om ett tillkännagivande i frågan. har presenterat centrala strategiska mål för Europas sjötransporter . Där påpekar kommissionen betydelsen av likvärdiga konkurrensvillkor, bl.a. vad gäller tonnageskatt. tillsatte regeringen om sjöfartens konkurrensförutsättningar. lämnade utredningen sitt betänkande (SOU 2010:73). Utredaren såg sig manad att framhålla att ett införande av ett tonnageskattesystem skulle innebära att i likhet med flertalet övriga sjöfartsnationer i EU fullt ut skulle använda de möjligheter som kommissionens riktlinjer för statligt stöd till sjöfarten medger. bör införa en tonnageskatt. Den andelsägda vindkraften administreras av kooperativa föreningar där privatpersoner och bostadsrättsföreningar har kunnat köpa andelar i vindkraftverk som berättigar till inköp av el från verken i förhållande till antalet andelar. Tyvärr har vindkraftskooperativens utveckling hejdats av att kooperativen synes har förbisett de skattekonsekvenser i form av uttagsbeskattning som medlemmarnas uttag av el till underpris för med sig. Detta har heller inte blivit helt klarlagt för kooperativen förrän meddelade sin avsiktsförklaring att börja ta ut uttagsskatt på mellanskillnaden mellan elpriset på börsen och det pris andelsägarna betalar på elleveranser från kooperativen. Regeringen bör tillsätta en utredning som exempelvis kan titta på begreppet marknadspris som tillämpas vid uttagsbeskattningen och på avdraget för vindkraftskooperativets utdelning. Momsen är vid sidan om inkomstskatterna den viktigaste inkomstkällan för samhället. Dagens momssystem med fyra olika nivåer (0, 6, 12, ) har skapat krångliga gränsdragningsproblem. Branscher, varor och tjänster som har en lägre mervärdesskattesats inspirerar till att olika intressen inom närliggande företeelser också vill ha nedsättningar. Konkurrensneutraliteten skadas och nedsatt mervärdesskattesats blir ett dolt statsstöd till berörd bransch. Vi säger nej till regeringens förslag att sänka den så kallade restaurangmomsen. Den är en extremt dyr åtgärd med mycket tveksam effekt på tillväxt och sysselsättning. I ett tufft och osäkert ekonomiskt läge är det viktigt att använda det begränsade reformutrymmet på det mest effektiva sättet. Vi prioriterar därför istället investeringar i det som bygger starkt : infrastruktur, utbildning och forskning och utveckling. En statlig utredning föreslog 2005 en enhetlig moms. Att genomföra ett sådant förslag skulle givetvis vara både problematiskt och möta många hinder. På vilket sätt momsen som skattebas bäst vårdas bör vara en viktig del i en större, kommande skatteutredning. Å ena sidan måste det finnas ett visst folkligt stöd eller acceptans för momsnivåer och gränsdragningar utifrån att de uppfattas som rimliga. Å andra sidan skapar alltid olika momsnivåer krångel och gränsdragningsproblem som urholkar den legitimitet som eftersträvas. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Om temperaturen fortsätter att stiga i samma takt som , kommer det att leda till allvarliga konsekvenser för livet på jorden. Vi är dock övertygade om att vi genom aktiva klimat- och andra miljövänliga investeringar samt en omställning av mot en mer fossiloberoende riktning kan både rädda klimatet och lägga grunden till nya och fler arbetstillfällen. Inom ramen för klimat-, energi- och miljöpolitiken tillämpas en rad olika ekonomiska styrmedel. Koldioxid- och energiskatter är de två bästa exemplen. Förutom skatter finns även andra styrmedel som handel med utsläppsrätter, gröna elcertifikat satsningar på miljövänlig infrastruktur, biodrivmedel och miljöfordon samt stöd till klimatinvesteringar. Liksom de miljörelaterade skatterna skapar de nya styrmedlen ekonomiska drivkrafter för införande av miljövänlig och resurssnål livsstil och teknik. Från miljösynpunkt och ekonomisk synpunkt är skatter och andra ekonomiska styrmedel jämförbara, men beroende på bland annat miljöproblemets natur kan det ena vara att föredra framför det andra. Bedömning av kostnadseffektiviteten av det aktuella styrmedlet bör avgöra valet. Skatten på koldioxid är ett viktigt verktyg bland många för att ställa om i hållbar riktning, inte minst när det gäller transportsektorn. Ett tydligt budskap måste skickas till fordonsindustrin om att vi vill ställa allt hårdare krav på de fordon som säljs i . Fordon med låga utsläpp ska gynnas och fordon med höga utsläpp ska betala mer, till exempel genom ett förmånsvärdesystem som främjar energieffektiva bilar oavsett bränsle. Regeringen deklarerade i vårpropositionen att den vill ta bort nedsättningen av förmånsvärdet för etanolbilar. Nedsättningen har varit av förmånsvärdet. Ett tak på finns dock. Detta kommer att få stora konsekvenser för etanolsbilsförsäljningen och också biltillverkarnas intresse att ta fram etanolanpassade fordon till den svenska marknaden. Speciellt illa är det för alla de mackägare som efter införandet av den så kallade pumplagen investerat i etanolpumpar. Önskvärt är också att se om det går att utveckla förmånsvärdesystemet till att också främja energieffektivare bilar oavsett bränsle. Regeringen planerar att behålla nedsättningen (max 16 000) för gasbilar och laddhybridbilar. Att ensidigt ta bort nedsättningen för etanol kommer att innebära en för stor belastning på det redan hårt ansatta nätet för fordonsgas, vilket kommer att leda till högre inblandning av fossilgas i fordonsgasen något som förtar en stol del av klimatnyttan. Vi vill istället behålla samma system som där nedsättningen av förmånsvärdet för etanoldrivna fordon ingår. För att inte etanolförsäljningen helt ska ta stopp i bör skattebefrielsen för etanol också finnas kvar. Regeringen är oklar om en skatt åter ska tas ut på etanol som drivmedel då undantaget går ut. Vi menar att regeringen här måste vara tydlig med att skattebefrielsen ska behållas. Bilar som är anpassade för drift med E85 (etanol ) kan också köras på bensin, och priset för dessa båda bränslen är helt avgörande för vilket bränsle merparten av bilägarna väljer. Regeringen har ökat den tillåtna låginblandningen av etanol i bensin från till . Låginblandningen av FAME (biodiesel) i diesel ökas till . De allra flesta bensinbilar klarar en inblandning på , och samtliga dieselbilar klarar inblandning. Men skattebefrielsen har bara gällt för etanolen och för biodiesel. Detta har gjort att intresset bland drivmedelsbolagen att öka låginblandningen är mycket svagt. Vi anser att skattebefrielsen ska gälla fullt ut även för låginblandad etanol. Vi stödjer också regeringens tanke på en skärpt miljöbilsdefinition. Dagens skatteskillnad mellan diesel miljöklass 1 och miljöklass 3 är fortfarande motiverad. Transportstyrelsen konstaterar att diesel miljöklass 1 ger lägre halter av aromatiska kolväten och polycykliska aromatiska kolväten som vid förbränningen ger upphov till hälsovådliga partikelutsläpp. I nyare motorer med krav på lägre avgasutsläpp och avgasefterbehandling blir skillnaden mindre. Enligt Transportstyrelsen står fordon med begränsad eller ingen rening av partiklar fortfarande för en betydande del av fordonsparken, framför allt när det gäller tunga fordon och mobila maskiner. Myndigheten menar att om man tittar på dieselanvändningen går fortfarande cirka tre fjärdedelar till dessa otillräckligt renade fordon. Det tar tid att ställa om fordonsparken till sådana som renar utsläppen så pass bra att skillnaden mellan Mk 1-diesel och Europadiesel är försumbar. Ett annat sätt att minska transportsektorns utsläpp av koldioxid är att införa. en vägslitageavgift för alla tunga lastbilar som trafikerar vägnätet i , såväl svenska som utlandsregistrerade. Liknande modeller finns på plats eller är under utveckling i en lång rad EU-länder. Det är rimligt att genom en särskild avståndsbaserad skatt internalisera den tunga trafikens kostnader för samhällsekonomin. Intäkterna från vägslitageavgiften ska återföras till trafiksektorn genom ökade nyinvesteringar och förbättrat underhåll. Vår bedömning är att en vägslitageavgift kan införas tidigast . Vi vill se över möjligheten av ett nytt fordons- eller färdsättsneutralt reseavdrag med inriktningen att främja cykel- och kollektivtrafiksresande i de fall dessa är möjliga och rimliga alternativ till bilen. Det är viktigt att den som inte har något annat arbetsresealternativ än bil inte förlorar på en ny utformning av reseavdraget och att reseavdraget inte heller blir för administrativt komplicerat. En skatt på handelsgödsel bör återinföras för att minska övergödningen, jordbrukets klimatpåverkan och minska mängden kadmium i maten. När kvävegödsel tillverkas går det åt mycket energi, men den största klimatpåverkan sker genom utsläpp av den mycket starka växthusgasen dikväveoxid (mer känd som lustgas) både vid produktion och på åkern. Den skatt som tidigare fanns innebar ökad konkurrenskraft för naturlig stallgödsel. En skatt gör det lättare att nå mål för ekologisk konsumtion och de nationella miljökvalitetsmålen. En skatt på handelsgödsel minskar också på kort sikt trycket på andra styrmedel, t.ex. inom trafiksektorn, för att uppnå de svenska klimatmålen. Skatten bör liksom tidigare omfatta både kväve- och kadmiuminnehållet i handelsgödsel. Det bör utredas hur skatteintäkterna, åtminstone delvis, kan återgå till näringen och användas för att finansiera miljöåtgärder i jordbruket. I och med EU:s integrerade system för registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) och andra EU-regleringar på kemikalieområdet minskar medlemsländernas möjligheter att använda lagar och regler på nationell nivå för att gå längre än EU för att skydda vår hälsa och miljö. Ekonomiska styrmedel kan då vara ett alternativ för att minska kemikalieanvändningen. Vi socialdemokrater vill att regeringen utreder frågan om en differentiering av bekämpningsmedelsskatten utifrån medlens farlighet för miljö och hälsa och återkomma till med förslag. En återinförd skatt på avfallsförbränning bör övervägas. När den borgerliga regeringen slopade skatten försämrades kalkylerna för alla investeringar i separering, insamling och rötning av den organiska delen i hushållsavfallet. Skatt på avfallsförbränning är motiverad av många olika skäl, och rätt utformad är den strategisk för att avfallet ska utnyttjas på ett optimalt sätt utifrån en samlad bedömning av miljökonsekvenserna. Ett alternativ till skatt för att styra bort åtminstone biologiskt avfall från förbränning skulle kunna vara att sätta ett stoppår för att tillåta förbränning av bioavfall. Eftersom det redan är förbjudet att deponera styrs då hanteringen mot förädling av resurserna på olika sätt och skulle vara en stark grund för biogasproduktion. Utredningen om skatt på fluorerande växthusgaser lade i juni 2009fram sitt förslag i SOU 2009:62. Enligt utredaren skulle den utöver miljövinsterna ge en skatteintäkt på 100 miljoner. Regeringen har inte vidtagit någon åtgärd eller angett motiv för sin senfärdighet. Skatten bör införas . Skattesystemet kan användas för att dirigera investeringar, produktion och konsumtion. Vi vill dock vara restriktiva med detta och inte heller punktbeskatta för många enskilda varor eller särskilda aktiviteter utöver den generella momsbeläggningen. Trots att det alltså kan synas väl motiverat med än fler punktskatter talar det mesta för en restriktiv användning av punktskatter för att styra konsumtion och produktion. Dessutom riskerar ett system med många undantag och styrande skatter att utnyttjas av lobbyister och särintressen samt innebära höga administrativa kostnader. Inom folkhälsoområdet anser vi dock att det är mycket motiverat med punktskatter för att främja denna, dvs. att använda skatter för att begränsa de av våra beteenden som riskerar att skada oss själva och våra närmaste. Detta har varit motivet för skatter på alkohol och tobak samt i viss mån spel. Folkhälsoskäl, och i alkoholens fall även brottsbekämpning, talar för ett vidmakthållande av svenska alkohol- och tobaksskatter samt för att vi genom EU måste få tillstånd höjda minimiskatter på dessa produkter. Det behövs också en höjning av alkoholskatten på alkoläsk och söt cider motsvarande vad som gäller i i syfte att minska konsumtionen av alkoläsk. Vid resa inom EU får varje vuxen ta med sig sprit, starkvin, vin samt öl. Det ligger vida över vad en genomsnittlig svensk konsumerar . En person med denna konsumtionsnivå har alkoholproblem. Nivåerna är alltså orimligt höga ur folkhälsosynpunkt. De höga införselnivåerna försvårar också för medlemsländerna att bedriva en effektiv nationell alkoholpolitik och de bidrar till en olaglig vidareförsäljning. En vidareförsäljning som inte sällan är kopplad till annan och organiserad brottslighet. Gångare anlitas för att föra in alkoholen och betalas svart för sina tjänster. Vissa gångare är också bidrags- och ersättningsmottagare vilka fyller ut sina ersättningar med dessa svarta inkomster. Regeringen måste inom EU verka för sänkta införselnivåer. Privatimporten av alkohol är ett annat inflöde som underminerar den restriktiva alkoholpolitiken om inte skattekontrollen fungerar. En utvärdering av omfattningen av privatimporten och effektiviteten i skattekontrollen bör göras. skriver 2011 att alkoholbeslagen generellt ligger på en oförändrat hög nivå och menar att punktskattekontrollen kräver allt större utredningsresurser. Insikten om att folkhälsa är en viktig ekonomisk fråga håller på att växa fram inom EU. kan bidra till den processen i EU genom att sänka införselnivåerna för alkohol med hänvisning till alkoholens allvarliga hot mot folkhälsan. 7Översyn av vinst och konkurrens i välfärden För socialdemokratins del är det viktigt att säkerställa att varje skattekrona används så effektivt som möjligt. Vi vet att den demografiska utvecklingen i vårt land innebär att behovet av insatser inom omsorg och sjukvård kommer att öka kraftigt. som ett fortsatt effektiviseringsarbete kommer att vara nödvändigt, menar vi att restriktivitet måste iakttas när det gäller att låta skattemedel försvinna ur privat driven välfärd. Möjligheterna att följa upp hur skattemedel används är fundamental från demokratiska utgångspunkter. Därför måste det ställas krav på transparens och meddelarfrihet. Det finns också behov av ett regelverk som säkerställer att en likvärdig kvalitet kan upprätthållas i såväl som privat verksamhet. Det kan exempelvis handla om hur många timmar lärarledd undervisning en skola måste erbjuda, huruvida elever med behov av stöd får det, eller vilka krav som ska uppfyllas på lokaler, måltider etc. Att betydande resurser lämnar den offentliga sektorn för att hamna hos aktieägare är inte acceptabelt ur skattebetalarnas synvinkel. Det är därför motiverat att begränsa möjligheterna för företag som utövar verksamhet inom skattefinansierade verksamheter att föra ut stora överskott ur verksamheten. Utformningen av sådana begränsningar bör skyndsamt utredas. Särskilt angeläget är det att se över huruvida riskkapitalbolag är lämpliga som ägare av välfärdsverksamheter En utredning av konkurrens och effektiv användning av skattemedel i välfärden bör ta sin utgångspunkt i bland annat följande sju punkter: Likalydande och höga krav på kvalitet ska ställas på privat, kooperativ och verksamhet. Det ska vara möjligt för elever, patienter och brukare att ta del av jämförelser som belyser kvalitet, resultat och inriktning av olika verksamheter. En offentlighetsprincip ska gälla i all skattefinansierad verksamhet. gäller inte offentlighetsprincipen privata huvudmän. Anställda i skattefinansierad verksamhet ska ha rätt till meddelarfrihet. gäller meddelarfriheten enbart anställda i offentligt driven verksamhet. Även lex ska utvidgas till att gälla anställda i all skattefinansierad verksamhet. Reglerna i lex om att de anställda i äldre- och handikappomsorgen har både rätt och skyldighet att anmäla missförhållanden till socialnämnden gäller inte i privata verksamheter, där istället rapportering ska ske till bolaget. Ett grundläggande krav i skattelagstiftningen bör vara att de koncerner som äger företag inom vård, skola och omsorg inte tillåts att undandra vinster från beskattning genom att tillämpa orimligt höga räntesatser på internlån mellan koncernbolag och dotterbolag. Fördelningen av skattemedel mellan kommuner ska ske enligt de principer som fastställs i det svenska skatteutjämningssystemet.