ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02N280 · 2011-10-03 00:00:00 — Kostnaden för anslutning av en fastighet till elnätet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förslag till regelverk för elnätsföretag i syfte att undvika stora kostnadssteg i prissättningen vid anslutning av fastigheter till det fasta elnätet. Aktuella fall ger vid handen att elnätsföretag vid anslutning eller uppgradering till högre effekt av fastigheter och företag till det fasta elnätet tillämpar en prissättning som för den enskilde ter sig svår att förstå. Fall där en belägenhet från eller utanför detaljplansområde renderar en kostnadsökning från till , är ur den enskildes perspektiv en tröskeleffekt som upplevs som obegriplig och omotiverad. Följden riskerar bli att nödvändiga reinvesteringar som förutsätter en uppgraderad elanslutning i befintliga företag och fastigheter respektive naturliga nyexploateringar i anslutning till bebyggelseområden försvåras på grund av att anslutningen till det fasta elnätet upplevs som omotiverat dyr. Samhället förfogar över i syfte att utöva tillsyn över elhandelsmarknaden. Med stöd i ovanstående finns det skäl för regering och riksdag att låta utreda och återkomma med förslag i regelverk för elnätsföretag i syfte att undvika stora kostnadssteg i prissättning för anslutning av fastigheter till det fasta elnätet.
mot · GZ02N282 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta utbyggnaden av vindkraft. För att ställa om till ett långsiktigt hållbart samhälle behöver en större andel av vår elproduktion komma från förnybara energikällor. En viktig del i energiomställningen är utbyggnaden av vindkraft. Det finns dock flera faktorer som försvårar utbyggnaden av vindkraften. Genom ett antal åtgärder skulle utbyggnaden underlättas. Regeln om miljöprövning av mindre vindkraftsparker bör tas bort (till och med sex verk, då verkets höjd för torn och blad inte överstiger ). Dagens regelverk försenar många mindre vindkraftsprojekt. Det bör räcka med att kommunen beviljar bygglov. etableras det med största sannolikhet få verk som understiger och då kommer alla dessa att behöva miljöprövas av , vilket avsevärt försenar dessa projekt. I väntan på en sådan regeländring behöver länsstyrelsernas handläggningstider förkortas kraftigt. Försvarsmakten behöver inta en mer flexibel hållning till vindkraft. Det gäller inte minst möjligheten att tillsammans med exploatörer komma överens om att flytta mindre militära anläggningar som hindrar vindkraftsutbyggnad på lämpliga etableringsplatser. behöver påskynda vidareutvecklingen av stamnätet i . Sker inte detta kommer flaskhalsar snart att uppstå. Nätverket för vindbruk har bidragit till att sprida saklig information om vindkraft och därigenom bidragit till en generellt sett positiv attityd till vindkraft i . bör ges tillräckliga medel för att Nätverket för vindbruk ska kunna fortsätta sitt arbete.
mot · GZ02N284 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över ellagstiftningen för att uppmuntra små anläggningar. elsystem är byggt och inriktat på storskaliga producenter av vattenkraft och kärnkraft. I har det varit omöjligt för ett hushåll som skaffat egen vindsnurra eller solceller att koppla in dem på elnätet och få betalt för överskottselen. Alla svenska elnätbolag har dessutom haft krav på sig om timvis mätning, vilket i praktiken satt stopp för de minsta anläggningarna, då mätavgiften kostat mycket mer än vad de producerat el för. förespråkar lagar som tvingar elnätbolagen att ta emot även små anläggningars el och ge ett högre elpris för förnybar el genom så kallade feed-in tariffs, så att hushåll kan få betalt för den del av sin elproduktion som de inte själva gör av med. I och har man lyckats med att tillföra småskalig förnybar el till nätet. Där kan varje medborgare bli elproducent och elnätbolagen är tvingade att ta emot deras elektricitet och betala fasta priser för den. I har man därmed fått en ny framgångsrik industrisektor med produktion av vind- och solcellsanläggningar. Där räknar man med att 130 000 arbetstillfällen kommit till enbart tack vare ellagstiftningen. är det att regeringen ser över vår ellagstiftning för att uppmuntra små anläggningar.
mot · GZ02N285 · 2011-10-03 00:00:00 — Översyn och bättre kontroll av elmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn och en bättre kontroll av elmarknaden. Förra årets prisstegringar på el gjorde många hushåll oroliga och otroligt sårbara. Många äldre fick stora problem och fick vända sig till banken när de fick höga räkningar som de skulle betala in månaden efter. Även familjer fick problem när räkningen kom och var flera tusenlappar över det normala. har det redan förvarnats om att elpriset kommer att bli ännu dyrare. Vi anser att det behövs en översyn av den nuvarande marginalprissättningen på elmarknaden. En sådan översyn skulle identifiera olika möjligheter att förhindra eller dämpa kraftiga prissvängningar framöver. med en översyn bör få ett utökat uppdrag att tydligare kontrollera så att aktörerna på elmarknaden inte manipulerar marknaden.
mot · GZ02N289 · 2011-10-04 00:00:00 — Näringslivets medverkan i EU-projekt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om näringslivets medverkan i EU-projekt. Inom EU:s regionala utvecklingspolitik, den så kallade sammanhållningspolitiken, är strukturfonderna EU:s främsta redskap för att utjämna skillnader mellan regionerna och skapa välfärd och utveckling i hela EU. Det finns ett antal strukturfondsprogram som tillsammans syftar till att öka den ekonomiska och sociala samhörigheten mellan medlemsländerna. Dessa är viktiga instrument för att minska regionala obalanser och skillnader i ekonomisk utveckling. har åtta regionala strukturfondsprogram som syftar till att stödja regional konkurrenskraft och sysselsättning. De åtta strukturfondsprogrammen finansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och av nationella medel. Medlen från avsätts för programperioder . Medfinansiering i form av nationella offentliga eller privata medel är ett krav för att bidrag från ska lämnas. Medlemsländerna fattar själva beslut om hur medfinansieringen ska ske i samband med förhandlingar inför varje ny programperiod. I artikel 53 framgår att stödet från fonderna på det operativa programmets nivå skall beräknas med avseende på antingen samtliga stödberättigande utgifter, inklusive offentliga och privata utgifter eller de stödberättigande offentliga utgifterna. har för innevarande period valt att enbart räkna in nationell medfinansiering i form av offentliga medel. Självfallet är det inte realistiskt att privat medfinansiering ska ersätta den offentliga, däremot kan de komplettera varandra och på så sätt öka den nationella potten och därmed erhålla högre EU-bidrag. Erfarenheten visar att det är i de fall näringslivets medarbetare aktivt deltar i projekten som kapacitet att nyttiggöra resultaten frigörs inom företagen. Ett ökat engagemang från näringslivet möjliggör även ett större samarbete mellan näringsliv och akademi avseende forskningsdriven innovation. Därför är det viktigt att näringslivets insatser synliggörs i projektens budget och ligger till grund för prioritering vad avser kontanta medel och insatser i form av eget arbete eller tillgängliggörande av experimentell utrustning. Det är möjligt för att inför nästkommande programperiod välja att förutom offentlig finansiering även räkna in privat finansiering i den nationella potten vid uppväxling av EU-bidraget. Förutom detta framhålls ofta att utbetalning av stöd mot rekvisition leder till att projektägaren får ligga ute med pengar . Detta skapar likviditetsproblem hos många icke offentliga projektägare, exempelvis de innovationskluster som driver projekt med stöd av Regionalfonden. En större andel privata projektägare inom de regionala strukturfondsprogrammen är önskvärt för att skapa balans gentemot det offentliga projektägandet. För att skapa incitament att gå in som projektägare är det viktigt att åtgärda likviditetsfrågan och förenkla rekvisitionern samt även möjliggöra för privata företag att ingå i den nationella potten när bidraget från skall växlas upp.
mot · GZ02N292 · 2011-10-03 00:00:00 — Avveckling av statens ägande i SAS tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statens ägande i . En god utgångspunkt för statligt ägande av bolag är att ägandet måste ge ett stort mervärde för skattebetalarna och vara förknippat med ett mycket tydligt syfte. Vad gäller den svenska statens ägande i flygbolaget är det svårt att se att de villkoren är uppfyllda. Sedan avregleringen, i och i , har en lång rad nya flygbolag tillkommit, destinationerna blivit fler och priserna lägre. Marknaden är komplicerad och varje framgångsrikt bolag måste kunna hantera stora omkostnader och ha tillgång till riskvilliga investerare. Det är i det sammanhanget svårt att se vad som motiverar svenska statens ägande av ett flygbolag. Flygmarknaden är konkurrensutsatt och välfungerande. Regeringen bör därför se över möjligheterna att avveckla sitt ägande av SAS.
mot · GZ02N293 · 2011-10-04 00:00:00 — Korsägandet inom svensk kärnkraft tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förhandlingar för att lösa upp korsägandet inom svensk energiproduktion ska återupptas. Den svenska energiproduktionen domineras av bolag som , och , vilka samtliga är korsdelsägare i Forsmarks, och . Utifrån ett konkurrensperspektiv är detta korsägande inte att föredra. Man ser bland annat behovet av stora underhållsinsatser med den organisationsformen. Ägandet bör delas upp så att inget kärnkraftverk ägs av mer än ett energibolag. har tidigare försökt finna en lösning på detta korsägande men förhandlingarna har tyvärr aldrig slutförts. meddelade förhandlaren att det saknas förutsättningar för att nå en godtagbar lösning. Regeringen bör återuppta översynsarbetet av förtroendefrågan kring samägandet utifrån ett konkurrensperspektiv. viktiga och nödvändiga industri har inte råd med fortsatta prishöjningar på energiproduktionen och förtjänar att handla varor och tjänster vars prissättning sker under sunda konkurrensförutsättningar.
mot · GZ02N294 · 2011-10-03 00:00:00 — Utbildningsstöd till små företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda på vilket sätt man genom utbildningsstöd kan stimulera de små företagen att sälja mer och växa. Små företag, som ofta har små resurser och kunskaper i marknadsföring och försäljning, behöver utbildningsstöd för att sälja mer av sina varor och/eller tjänster. Därmed ökar intäkterna och förutsättningarna för anställningar. Stöden kan utformas på olika sätt: till exempel genom ekonomiskt utbildningsstöd så att företagarna kan lära sig mer om marknadsföring och försäljning, ekonomiskt stöd till småföretagen för att anlita professionell hjälp (konsulter) för marknadsföring och försäljning, stimulans att samarbeta med andra företag på gemensamma marknader med sina olika produkter och minska barriärerna för etablering på nya marknader. Det senare kan gälla nya kundkategorier och/eller nya geografiska områden. Detta bör ses över. Det som ger underlag för nyanställningar är ökade inkomster i företagen. Utbildningsstöden kan utformas antingen som rent bidrag eller som lån som återbetalas när åtgärderna ger effekt. Den viktigaste återbetalningen till samhället är naturligtvis att företagen växer och kan anställa fler och därmed generera ökade skatteintäkter för att finansiera vår gemensamma välfärd.
mot · GZ02N295 · 2011-10-04 00:00:00 — Patentintrång för svenska uppfinningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av olika tänkbara åtgärder för att stärka uppfinnares möjligheter att värna sina patent. finns det ingen hjälp från staten till uppfinnare om ett storföretag gör patentintrång i deras uppfinningar, med undantag för de sällsynta fall då allmän åklagare beslutar väcka åtal för patentintrång, något som inte skett . Vid ett eventuellt patentintrång kan patentägaren uppmana den som gör intrång att upphöra med intrånget. I det fall intrånget fortgår kan patentägaren välja att vidta åtgärder eller att lämna det därhän. Om patentägaren väljer att inte vidta åtgärder leder det ofta till förlorad möjlighet att tjäna pengar på uppfinningen eftersom den enskilde uppfinnaren i praktiken saknar resurser, såväl personella som ekonomiska, för att konkurrera med ett storföretag. Dessutom går pengar till spillo som lagts ut på patentansökan och årsavgifter, liksom de investeringar som gjorts för att färdigställa produkten och marknadsföra denna. I det fall patentinnehavaren väljer att vidta åtgärder handlar det om att inleda en civilrättslig process. Innan stämning inlämnas till domstol måste patentägaren nogsamt undersöka det rättsliga läget och värdera möjligheterna till framgång då det finns ett stort antal fallgropar på vägen, samt även bedöma risken vid en eventuell fortsättning av den rättsliga processen. För detta behövs professionell hjälp och rådgivning, vilket i sin tur tarvar möjlighet att klara de stora kostnader som en civilrättslig process medför. En enskild uppfinnare har oftast ingen möjlighet att värja sig mot ett storbolags försök att stoppa, skada eller ta över en uppfinning. Resultatet blir ofta att den uppfinnare som drabbats av patentintrång bedömer att det i praktiken är omöjligt att stämma den som gör patentintrång inför domstol, inte minst på grund av risken för stora kostnader. Tyvärr är det vanligt att uppfinnare gör denna bedömning även i de fall när patentintrånget är tämligen uppenbart, vilket utgör ett hot mot det svenska innovationsklimatet och därmed i förlängningen mot framtidens arbetsmarknad. Det finns en fara i att stora företag tar lätt på riskerna med att göra patentintrång i andras uppfinningar på grund av att de vet att uppfinnaren ofta saknar finansiella resurser att väcka talan. Om det var fler uppfinnare som hade möjlighet att driva en rättslig process skulle detta troligen resultera i färre patentintrång. I syfte att öka uppfinnarens möjlighet att försvara sitt patent vid ett eventuellt intrång skulle en patentförsäkring kunna utgöra ett värdefullt redskap förutsatt att denna inkluderar möjlighet till att erhålla professionellt och finansiellt bistånd i den rättsliga processen. Bara vetskapen om att den lille uppfinnaren har möjlighet att skydda sitt patent skulle troligen medföra att antalet överlagda patentintrång minskar. Att ha ensamrätt till sina patent är ett av de viktigaste stegen för att bygga upp ett framgångsrikt företag. Det skulle behövas en översyn av olika tänkbara åtgärder för att stärka uppfinnares möjligheter att värna sina patent.
mot · GZ02N302 · 2011-10-03 00:00:00 — Utlokalisera statliga myndigheter, bolag och verk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om dels nyetablering av statliga verk och myndigheter, dels befintliga statliga verks och myndigheters utlokalisering till olika delar av landet. När statlig verksamhet har rationaliserats och omorganiserats har det i alldeles för stor omfattning inneburit att verksamhet som funnits på mindre orter har försvunnit. Det innebär i sin tur att samhällsservice, som är viktig för den enskilde individen och i mycket stor utsträckning för företagare, blir mycket svårtillgänglig. , , tullen och många fler statliga servicefunktioner har lämnat mindre orter och koncentrerat sin verksamhet till storstäderna. Statlig verksamhet finns redan till största delen i de s.k. tillväxtregionerna, vilket bidrar till att öka den regionala obalansen. Det är en nackdel för medborgarna som inte bor i tillväxtregionerna och har en negativ påverkan på arbetsmarknaden i redan utsatta regioner. Med den teknik som finns att tillgå är det fullt möjligt att istället för att koncentrera statlig verksamhet till storstäderna utlokalisera en stor del av den till orter i glesbygden. finns det modernare och mer kostnadseffektiva lösningar att organisera verksamheten än de gammalmodiga centraliseringslösningar som olika statliga myndigheter och bolag presenterat. Dessa modernare lösningar skulle möjliggöra för inlands- och glesbygdskommunerna att behålla viktiga arbetsplatser och därmed ge reella förutsättningar för utveckling och tillväxt. Därför måste regeringen se till att målsättningen om väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet efterlevs. När det gäller statliga affärsdrivande verk borde en stor del av den administrativa verksamheten förläggas till orter inom de regioner där verksamheten har sitt huvudsakliga ursprung. Det finns många fler exempel där staten genom att använda sitt ägarinflytande skulle kunna påverka den regionala obalansen i positiv riktning. Vad beträffar statliga myndigheter och verk finns ett tydligt uppdrag om att regionalpolitisk hänsyn ska tas vid lokalisering och omorganisation. Detta tydliga uppdrag är dock inte så lätt att återfinna i regleringsbrev och direktiv. En tydlig markering i regleringsbrev och direktiv om det regionalpolitiska ansvaret och vikten av att alla medverkar till att de regionalpolitiska målen uppnås vad gäller statliga myndigheter och verk bör införas. När nya myndigheter startas bör lokaliseringsfrågan alltid prövas från ett regionalpolitiskt perspektiv. Tendenser till så kallad återlokalisering måste motarbetas. Det har enligt min mening skett en koncentration av offentlig verksamhet till allt färre orter som utvecklingen i glesbygden går åt fel håll. Jag anser att det nu är hög tid att ta initiativ till en plan för utlokalisering av statliga verk och myndigheter från . Detta är frågor som är synnerligen aktuella i samband med nya distriktsindelningar, flytt av verksamheter samt grundläggande huvudmannaskaps- och organisationsförändringar.
mot · GZ02N303 · 2011-10-03 00:00:00 — En annan viktig fråga för är kultur- och musikskolorna som skall finnas över hela landet, hålla en god kvalitet och vara tillgänglig för alla, oavsett var man bor i landet. anser att regeringen skall ta ett nationellt ansvar och återkomma inom mandatperioden med förslag som garanterar det som nämns ovan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 14Ta tillbaka en del av kraftbolagens vinster vill se över möjligheterna att återföra pengar till de kommuner och bygder som har vattenkraft, vindkraft och gruvor inom sina kommungränser. Det bör ske genom ett lokalt utvecklingskapital. Vi föreslår bland annat att per producerad kilowatt återförs till de kraftsproducerande kommunerna. Vi vill uppmuntra lokalt engagemang och lokalt ägande som är en av drivkrafterna för att utveckla landsbygden. föreslår att regeringen skyndsamt återkommer till med förslag enligt ovan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. ser en stor potential i att utveckla det nordiska samarbetet över landsgränserna. Vi vill utveckla en nordisk samverkan inom regionalpolitiken, framför allt med våra grannländer och . Vi har mycket gemensamt och skulle alla tjäna på att utveckla samarbetet inom ett flertal områden såsom infrastruktur, forskning, kapitalförsörjning för landsbygden, arbetsmarknad och service. Därför vill vi att tar de initiativ som behövs för att utveckla en regionalpolitisk samverkan mellan de nordiska länderna. Konkret och omfattande samverkan mellan länderna är särskilt angeläget ifråga om infrastruktur, service och finansiella system. föreslår att vi skapar en nordisk infrastrukturpolitik där man bygger gemensamt finansierade, ägda och drivna vägar, järnvägar och flygplatser. föreslår att de nordiska lokala sparbankerna och andelsbankerna ges möjligheter att stärka småföretagen och deras utveckling i regioner utanför de nordiska tätortsregionerna. Vi vill låta utreda en gemensam nordisk kompetensbank för de lokala banker som finns i detta för att stärka landsbygdsutvecklingen, finansieringen av nya jobb och företag samt för att öka bankkonkurrensen. kräver att regeringen skyndsamt tar initiativ för en kontinuerlig dialog med våra nordiska grannländer om utökad samverkan för framtida landsbygds- och regionalpolitisk utveckling enligt vad som anges ovan. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GZ02N304 · 2011-10-04 00:00:00 — Stöd till projekt som motarbetar illegal fildelning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheterna för ökat stöd till projekt som motarbetar illegal fildelning. En stark äganderätt är en av de fundamentala byggstenarna i en fungerande ekonomi. Var och en ska känna sig trygg med att det som de skapat också är något de äger. Det gäller såväl för materiell egendom som för intellektuell egendom. Världen är på väg in i ett ekonomiskt system där det intellektuella kapitalet blir allt viktigare. I takt med den omställningen blir det också allt viktigare att den intellektuella äganderätten värnas starkt. En av de största utmaningarna mot den intellektuella äganderätten är den illegala spridningen av upphovsrättsskyddat material. Fildelning och nedladdning av piratkopior gör det svårare för upphovsmännen att få en skälig ersättning för sina verk. Lagstiftningen är ett verktyg men lika viktigt är de normer och värderingar som genomsyrar ett samhälle. Regeringen bör därför göra en översyn av möjligheterna att stödja de olika projekt och initiativ som finns i som främjar respekten för den intellektuella äganderätten och motarbetar illegal fildelning.
mot · GZ02N305 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om försäljningen av . är ett företag som finns över hela och som erbjuder tjänster inom bemanning, utbildning, jobbcoachning och organisationsutveckling till individer, företag, myndigheter och organisationer. ägs helt av staten. 2010 hade en omsättning på och resultatet är bolagets bästa. har däremot gått med förlust och tyngts av underskott. minskade företagets lönsamhet . Företaget har således varierat kraftigt i ekonomiskt utfall. Alliansregeringens åsikt är att statens uppgift är att ange de ramar och regler som ska gälla för näringsliv och företag och att staten i princip inte bör äga bolag som verkar på kommersiella marknader med fungerande konkurrens såvida inte bolaget har ett särskilt samhällsuppdrag som är svårt att klara av på något annat sätt. Marknaden för bemanings- och utbildningstjänster är både växande och välfungerande och hanteras av fristående aktörer, vilket bland annat visas genom att , omsättningsmässigt, placerar sig först på femte plats bland största bemannings- och utbildningsföretag. Utifrån detta är det statliga ägandet av ett problem. Staten blir genom ägandet av både beställare och utförare av tjänsten. Ett exempel är när tillhandahåller jobbcoachning genom Arbetsförmedlingen. Staten ansvarar också för att granska utbildningsverksamhetens kvalitet, vilket när det gäller innebär att staten granskar sig själv. Staten sitter således på dubbla stolar. På samma sätt blir staten både domare och spelare då staten är den aktör som ytterst reglerar marknaden. Den fria konkurrensen riskerar att snedvridas, och det kan skapas osäkerhet och orättvisa villkor för andra aktörer på marknaden. Detta är allvarligt då branschen arbetar med att förkorta människors tid utanför arbetsmarknaden och därför bör fungera optimalt för att uppnå bästa resultat. Det statliga ägandet riskerar också att begränsa från att utveckla verksamheten på det sätt som företaget finner bäst, då det statliga ägandet kan innebära en politisk bedömning, i stället för en ekonomisk bedömning, av hur företaget bör utvecklas. klarar av att stå på egna ben, utan staten som ägare. varierande ekonomiska rapporter visar också vilket ekonomiskt risktagande det är då stora vinster snabbt kan vändas till stora underskott. är företaget inne i en positiv period, och en försäljning av skulle innebära en ansenlig vinst för staten. Staten bör sälja och låta företaget bli en jämlik aktör med övriga företag på marknaden. Då skapas bättre förutsättningar för företaget att växa av egen kraft och utifrån egna ambitioner och mål. Minskat statligt ägande bidrar också till en positiv omstrukturering av svenskt näringsliv.