mot · GZ02Fi243 · 2011-10-04 00:00:00 — Den som jobbar deltid eller har tillfälliga jobb ställs ofta helt utanför arbetslöshetsförsäkringen. Det är inte heller längre möjligt att kvalificera sig till ersättning från grundförsäkringen genom studier. Det har lett till att framför allt unga och nyanlända invandrare är hänvisade till att leva på släktingar eller söka bidrag hos kommunen om de blir arbetslösa. Det är inte rimligt. Vi föreslår därför en kraftig förstärkning av grundförsäkringen. Vi föreslår att alla som uppfyller grundvillkoren i 9 § lagen om arbetslöshetsförsäkring och har varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen ska få rätt till ersättning med grundbeloppet. Grundvillkoren i 9 § innebär att den sökande ska vara anmäld på Arbetsförmedlingen, vilja och kunna ta ett lämpligt arbete, medverka till handlingsplan och aktivt söka men inte kunna få ett arbete. Bland andra ungdomar som tidigare skulle ha omfattats av studerandevillkoret, deltidsarbetande och utlandsfödda som inte har hunnit etablera sig på arbetsmarknaden kommer att kunna ta del av grundförsäkringen med vårt förslag. 5.3.5Ett jämställt arbetsliv fritt från diskriminering Att kvinnor har lägre löner och sämre arbetsvillkor än män är en strukturell orättvisa som måste angripas på flera sätt. Vi vill stärka rätten till fasta jobb på heltid och avsätter resurser för att skapa utrymme för bättre löner och arbetsvillkor hos offentliga arbetsgivare. Vi vill också se en generell arbetstidsförkortning som gör det möjligt för fler att orka jobba heltid utan att slita ut sig. Brister i den offentliga barn- och äldreomsorgen utgör ett allt större hinder för framför allt kvinnor att förvärvsarbeta. Rätten till barnomsorg är begränsad till vardagar , medan en snabbt växande andel av befolkningen jobbar , nätter och . I synnerhet gäller det i kvinnodominerade serviceyrken. Andelen anhöriga som vårdar äldre har ökat trendmässigt det . Majoriteten av dem är kvinnor, som i allt högre grad tvingas avstå från lönearbete för att i stället utföra oavlönat omsorgsarbete. stora satsningar på utbyggd och förbättrad äldreomsorg och ökad tillgång till barnomsorg på obekväm arbetstid är centrala för att stärka kvinnors ställning på arbetsmarknaden. Ska den strukturella diskrimineringen av kvinnor i arbetslivet upphöra måste ansvaret för obetalt hushållsarbete och uttaget av föräldraledigheten fördelas jämnare mellan kvinnor och män. En nyckelreform för att nå det målet är individualiserad föräldraförsäkring, som vi avsätter medel för i denna motion. I gengäld avskaffar vi regeringens jämställdhetsbonus, som inte haft några mätbara effekter på uttaget av föräldraledigheten. Vi vill också skärpa kraven på arbetsgivare att bedriva aktivt jämställdhetsarbete och genomföra lönekartläggningar och upprätta handlingsplaner för jämställda löner. Diskrimineringen i arbetslivet drabbar inte endast kvinnor. Arbetsmarknaden genomsyras av normativa föreställningar och strukturer som gör att människor särbehandlas på grund av etnicitet, religion, sexuell läggning, könsidentitet, funktionshinder och annat som saknar relevans för förmågan att utföra ett arbete. Arbetet med att förebygga och motverka diskriminering oavsett diskrimineringsgrund måste i högre grad än ske systematiskt ute på arbetsplatserna. Vi vill därför skärpa kraven på aktivt förebyggande arbete och ge mer resurser och tydligare uppdrag att arbeta med aktiva åtgärder för att förebygga diskriminering. Vi stärker DO:s arbete med aktiva åtgärder med 20122014. Målsättningen med skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade, generella välfärden. Skatt ska betalas efter bärkraft och välfärd fördelas efter behov. Skattesystemet måste vara utformat så att det är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilda skattebetalaren. vill därför betona vikten av att eftersträva ett system som är enhetligt och likformigt, och som har så få undantag som möjligt. På så sätt minimeras också möjligheterna till skatteplanering. Genom att kraftfullt bekämpa skattefusk stärker vi välfärden och skapar rättvisa konkurrensvillkor för företagen. Under förra mandatperioden genomförde regeringen stora skattesänkningar. Politiken har inneburit ett systemskifte på skatteområdet som den bidragit till att urholka skattebaserna. Den privata konsumtionen har tillåtits att öka på bekostnad av den offentliga. I och med det urholkas resurserna till välfärden och möjligheterna till nödvändiga reformer och en rättvis fördelning av ekonomiska resurser. Skatterna har sänkts mest för höginkomsttagare genom bl.a. slopad förmögenhetsskatt, sänkt fastighetsskatt för exklusiva villor och inte minst genom rejäla inkomstskattesänkningar. betalar pensionärer, sjuka och arbetslösa mer i skatt än friska löntagare. Detta menar vi är orättvist, ineffektivt och skadar dessutom skattesystemets legitimitet. Regeringens skattesänkningar har även på ett påtagligt sätt ökat mäns nettoinkomster jämfört med kvinnors. Vi menar att bristerna i skattesystemet är så stora att det krävs en översyn av hela skattesystemet. Vi föreslår i separat motion (2011/12:Sk291) att det tillsätts en parlamentarisk utredning med ett sådant uppdrag. I den här motionen presenteras en rad förslag som syftar till att öka rättvisan i skattesystemet och därmed i samhället i övrigt. Våra skatteförslag finns i tabell 6 i kapitel 7 i den här motionen. I samma tabell finns också ställningstaganden med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen som avser skatter och inkomster. har i den här motionen presenterat en ekonomisk politik för bl.a. ökad kvalitet och fler jobb i välfärden, investeringar i framtidens infrastruktur och klimatsmarta bostäder, och föreslagit ett generationsväxlingsprogram som skapar 25 000 nya jobb i både privat och offentlig sektor. För detta krävs större skatteintäkter än , och vi vet att viljan att betala skatt är god om det finns en koppling till satsningar på t.ex. sjukvård, äldreomsorg och en bra skola. I motsättning till detta står regeringens ensidiga skattesänkarpolitik, där den enskilt största posten är det s.k. jobbskatteavdraget. Vi i är mycket kritiska till jobbskatteavdraget som är en del av regeringens politik för låga löner. Vi arbetar därför för att jobbskatteavdraget stegvis avskaffas till förmån för en rättvis och likformig beskattning. För det första så ger jobbskatteavdraget störst skattesänkningar vid höga inkomster, och gynnar män framför kvinnor. För det andra är beläggen för att jobbskatteavdraget skulle skapa några jobb mycket svaga. Regeringens egna beräkningar som säger att jobbskatteavdraget kommer att ge 75 000 fler sysselsatta på lång sikt, innebär en kostnad om nästan per jobb! Dessutom innebär jobbskatteavdraget att man betalar olika mycket i skatt på sin inkomst beroende på ifall inkomsten utgörs av t.ex. pension, föräldrapenning eller lön. Det tycker vi är fel. års budgetproposition hade regeringen aviserat ytterligare ett steg i jobbskatteavdraget. Trots att regeringen envist hävdar att jobbskatteavdraget ger jobb, och trots att arbetslösheten uppgår till , avstår regeringen i budgetpropositionen från att lägga fram det tidigare aviserade förslaget. För oss är skattesänkningar inte prioriterat när investeringsbehoven är så stora. Dessutom visar det uteblivna jobbskatteavdraget att regeringen saknar visioner och inte ens själv längre tror på sin s.k. arbetslinje. Skatteuttaget måste upplevas som rättvist för att få acceptans. Därför menar att det krävs en viss progressivitet i systemet, och föreslår höjd skatt vid högre inkomster. Med vår politik får alla löntagare med månadsinkomster som understiger betala samma inkomstskatt som med dagens regler. För inkomster som är högre än så görs en avtrappning av jobbskatteavdraget, alltså en skattehöjning. Om man tjänar mer än får man inget jobbskatteavdrag. Vi föreslår också en långsammare uppräkning av skiktgränserna för uttag av statlig inkomstskatt. Med vår politik görs uppräkningen med utgångspunkt i förändringen i konsumentprisindex med tillägg av en procentenhet. Tabellen nedan visar hur löntagares nettoinkomster förändras med politik. Tabell 2 Förändrad inkomstskatt med politik, Förändrad inkomstskatt/månad Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på att det finns starka parter på arbetsmarknaden. De fackliga organisationerna är de viktigaste aktörerna i arbetet för att förbättra villkoren i arbetslivet och öka arbetstagarnas inflytande på arbetsplatserna. För att fler ska välja att organisera sig i facket inför vi avdragsrätt för medlemskap i facklig organisation. Regeringens s.k. arbetslöshetsavgift gör medlemsavgifterna till a-kassorna orimligt höga och orättvist differentierade. Avgiften behövs inte för finansieringen av försäkringen eftersom den är kraftigt överfinansierad. Vi avskaffar därför arbetslöshetsavgiften. Ingen kommer då att behöva betala mer än i medlemsavgift till sin a-kassa. Vi inför också avdragsrätt för medlemsavgiften. I tabell 3 ges exempel på hur olika individers inkomst påverkas vid olika inkomstnivåer samt medlemskap i fack och a-kassa. Tabell 3 Inkomstförändring med politik. Effekt av inkomstskatteförändring, skattereduktion för medlemskap i fack och a-kassa samt slopad arbetslöshetsavgift, Förändring V-politik/månad värnar principen om lika skatt vid lika inkomst och menar att vi måste tillbaka till en likformig inkomstbeskattning. För att ta ett steg i den riktningen avsätter vi för att sänka inkomstskatten för de grupper som inte fått del av regeringens skattesänkningar. Cirka 600 000 sjuka, arbetslösa, förtidspensionärer m.fl. berörs. Dessa personer får med vårt förslag i sänkt skatt. Regeringen föreslår några förändringar på inkomstskattens område i budgetpropositionen. För det första föreslås en skattereduktion för gåvor till ideella organisationer som bl.a. ägnar sig åt hjälpverksamhet. har en positiv syn på ideell verksamhet som vi menar utvecklar demokratin. Däremot tycker vi att det är mycket bättre att satsa pengar på den offentliga välfärden, som vi alla är med och bestämmer över och som fördelas efter behov, än på skatteavdrag för gåvor till vissa utvalda organisationer. Vi avvisar förslaget. För det andra föreslår regeringen att schablonavdraget för att hyra ut sin bostad i andrahand höjs . På så sätt ska fler boendetillfällen skapas. säger nej till förslaget och vill i stället möta bostadsbristen med bostadsbyggande. I den här motionen föreslår vi därför ett investeringsstöd för att kunna öka nyproduktionen av miljövänliga hyresrätter. Skattereduktionen för hushållsnära tjänster det s.k. RUT-avdraget infördes . Vi i avvisade förslaget och har fortsatt att vara kritiska. RUT-avdraget används i första hand av höginkomsttagare och är dessutom ett slag i luften i strävandena att skapa jämställdhet mellan kvinnor och män. Vi avvisar alltså även fortsättningsvis RUT-avdraget och vill i stället använda pengarna till att finansiera 15 000 platser i barnomsorg som är tillgänglig , nätter och då allt fler småbarnsföräldrar faktiskt jobbar. Vi föreslår också att dagens ROT-avdrag som enbart riktar sig till villaägare och bostadsrättsinnehavare slopas och ersätts med ett upprustningsstöd för flerfamiljshus. Villaägare som genomför energieffektiviseringsåtgärder ska även fortsättningsvis kunna få avdrag för dessa åtgärder. vill minska företagens sjuklönekostnader. I en separat motion, Bättre villkor för småföretag (Sf281) föreslår vi att mindre företag med upp till 10 anställda helt ska slippa betala 14 dagars sjuklön. Företag med upp till 10 anställda ska omfattas helt medan en avtrappning sker i företag med 1115 anställda. Även om mindre företag som kollektiv har en lägre sjukfrånvaro än genomsnittet kan sjuklönekostnader ge upphov till problem i det enskilda företaget, exempelvis avbrott i verksamheten som påverkar resultatet. Genom förslaget avlastas företagen ekonomiskt som utestängningseffekter på arbetsmarknaden minskar. Under föregående mandatperiod sänkte regeringen arbetsgivaravgifterna för företag som har anställda i en viss ålder. Syftet har sagts vara att skapa jobb, men utvärderingar visar att nedsättningen av socialavgifterna för personer är ineffektiv och har haft en mycket begränsad effekt på sysselsättningen. föreslår därför att nedsättningen tas bort. vill även slopa nedsättningen av den särskilda löneskatten för äldre. Syftet var enligt regeringen att göra det mer attraktivt för arbetsgivare att behålla och anställa äldre arbetskraft. Denna möjlighet kommer dock inte alla till del. Människor med låga löner och förslitande arbetsuppgifter orkar sällan arbeta fram till dagens pensionsålder, varför förslaget i stället bidrar till orättvisa mellan olika grupper äldre. eftersträvar att så långt som möjligt ha ett enhetligt och likformigt regelsystem med få undantag, som är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilde företagaren. Ett likformigt skattesystem förhindrar också inlåsningseffekter och en snedvriden konkurrens. Regeringen har infört många undantag från dessa principer. Man har bl.a. sänkt arbetsgivaravgifterna för företag som har anställda i en viss ålder och beslutat att gynna vissa branscher skattemässigt. I höstens budgetproposition föreslår regeringen ytterligare en ineffektiv sysselsättningsåtgärd i och med förslaget att sänka restaurangmomsen från . Erfarenheterna från , där man sänkt momsen på såväl restaurang- som frisörverksamhet, visar att sysselsättningseffekterna är närmast obefintliga. avvisar regeringens förslag och vill i stället använda pengarna till ett generationsväxlingsprogram som genom lärlingsanställningar i bristyrken, utbildningsvikariat i äldreomsorgen och traineeanställningar skapar 25 000 nya jobb i både privat och offentlig sektor. Vi vill höja bolagsskatten till . Det hävdas ofta i debatten att bolagsskatterna i måste sänkas av internationella konkurrensskäl, men den svenska s.k. effektiva genomsnittliga bolagsskatten ligger lägre än i de flesta länder i . Det beror på att den svenska företagsbeskattningen är konstruerad med generösa möjligheter till överavskrivningar, avsättning till periodiseringsfonder m.m. Det förekommer en omfattande skatteplanering med hjälp av koncerninterna lån. Skatteplaneringen leder till ett intäktsbortfall i miljardklassen. konstaterar att grundproblemet är att det finns ett mycket stort incitament för företagen att av skatteskäl etablera koncerninterna skuldförhållanden. Med anledning av detta föreslår i separat motion Bekämpa skattefusk och svartarbete (V423) att avdragsrätten för koncerninterna lån slopas. I motionen presenteras även andra åtgärder för att kraftfullt bekämpa skattefusk. som föreslår att bolagsskatten ska höjas så riktar vi satsningar till små och medelstora företag. Slopandet av sjuklöneansvaret är ett sådant, en generös skattereduktion för stöd till forskning och utveckling i små och medelstora företag är ett annat. Stödet ska avse högst av företagets kostnader för forskning och utveckling upp till ett tak på . Alla företag med upp till 250 anställda ska omfattas. Regeringens förändringar av fastighetsskatten och slopandet av förmögenhetsskatten har bidragit till att inkomstklyftorna i har ökat. Personer som äger lyxvillor har fått en rejäl skattesänkning, som vanliga småhusägare bara har fått se sin fastighetsskatt byta namn till fastighetsavgift. principiella hållning är att fastigheter är tillgångar som ska beskattas. Fastigheter är också en viktig och stabil skattebas. Vi menar att beskattningen måste utformas med krav på förutsägbarhet, men också uppfattas som rättvis. Därför bör marknadsvärdet tillåtas slå igenom mer i beskattningen av ägda bostäder än vad det gör . Med utgångspunkt i dagens regler föreslår vi att villor med ett taxeringsvärde på eller mer, förutom fastighetsavgiften, även beskattas av den del av taxeringsvärdet som överstiger . Det innebär att av småhusen får höjd skatt jämfört med dagens regler. föreslår vi att begränsningsregeln i fastighetsskatten ska finnas kvar och utvidgas till att omfatta alla. Ingen kommer därmed att betala av sin inkomst i fastighetsskatt, inklusive den s.k. kommunala fastighetsavgiften. ges möjlighet till uppskov med reavinstskatten vid försäljning av bostad upp till ett tak på . Uppskoven uppgår till . Det innebär utestående skatteintäkter på nästan , vilket är mer än statens totala kostnad för t.ex. försvaret. Förutom att staten alltså riskerar att gå miste om viktiga intäkter så bidrar de generösa uppskovsmöjligheterna till att driva upp bostadspriserna. menar att uppskovsmöjligheterna ska tas bort. I ett första steg föreslår vi att taket sänks till . anser att skattemässig neutralitet ska råda mellan olika kategorier av bostäder med olika upplåtelseformer. är hyresrätten missgynnad. Därför vill vi ta bort fastighetsskatten för hyreslägenheter. Ett borttagande av fastighetsskatten för hyresrätter sänker också boendekostnaderna för hyresgästerna. Vi föreslår också att varje studentkorridor ska beskattas som en bostad i stället för att det som tas ut en avgift för varje rum. På så sätt kan boendekostnaderna för studenter sänkas. vill utreda utformningen av en förmögenhetsskatt som kan införas . som den förra förmögenhetsskatten hade brister kan vi konstatera att de som tidigare betalade förmögenhetsskatt tillhörde de övre inkomstskikten. På motsvarande sätt vet vi att den tidigare arvs- och gåvoskatten hade en utjämnande effekt på inkomst- och förmögenhetsfördelningen. Vi föreslår därför att det införs arvsbeskattning som betalas av dödsboet innan ett arv skiftas. Även utformningen av en sådan skatt bör utredas väl. Utgångspunkten är att arv mellan makar och sambor undantas, liksom näringstillgångar vid företagsövertagande. En preliminär bedömning är att skattesatsen sätts till och att det medges ett grundavdrag på . Införandet av en sådan arvsbeskattning kräver också det införs en skatt på gåvor, annars är risken för skatteundandragande stor. 5.4.6Punktskatter på alkohol och tobak Regeringen har tidigare aviserat att man hade för avsikt att höja punktskatterna på alkohol och tobak. vill intensifiera arbetet för en bättre folkhälsa och minska tobakens skadeverkningar. Vi välkomnar därför att regeringen presenterar ett förslag på höjd tobaksskatt i budgetpropositionen. Dessvärre låter regeringen bli att presentera något förslag om höjd skatt på alkohol. Det är viktigt med en restriktiv och solidarisk alkoholpolitik. Alkoholkonsumtionen bör av folkhälsoskäl hållas tillbaka. Ett viktigt styrmedel är priset. Vi vill därför genomföra den höjning av alkoholskatterna som regeringen aviserade . Förslaget innebär att en flaska vin kommer att bli dyrare. 5.4.7Skatter som styrmedel i miljöpolitiken gröna skatter Skatter är ett viktigt styrmedel i klimat- och miljöomställningen. Priset på transporter ska inkludera kostnader för miljöskador, hälsoeffekter, trafikolyckor och andra samhällsekonomiska kostnader. Bensin- och dieselskatten är ett effektivt ekonomiskt styrmedel för att styra till transporter som är bättre för miljön, liksom satsningar som skapar möjligheter för fler att resa kollektivt. bedömer därför att det finns ett behov av att höja drivmedelsskatterna. Vi vill höja bensin- och dieselskatterna . För den som tankar betyder vårt förslag att bensinen blir dyrare . innebär höjningen en prisökning med vid pump. För diesel är samma siffror en höjning med per liter. Totalt blir det alltså mer per liter vid pump. Höjningar av drivmedelskatterna skapar oönskade effekter för personer med låga inkomster och för boende i glesare bygder. Därför är det viktigt att hitta kompensatoriska åtgärder för dessa grupper. I motionen Miljöanpassad vägtrafik (2011/12:Sk428) presenterar vi en sammanhållen politik för rättvisa drivmedelsskatter som innehåller just detta. Bland de kompensatoriska åtgärderna finns bl.a. förslag om ytterligare sänkt fordonsskatt i 35 glesbygdskommuner, bidrag till efterkonvertering av äldre fordon så att de kan köras på mer hållbara bränslen och en satsning på utbyggnad av förnyelsebara bränslen genom ett investeringsprogram för el och biogas. Med hjälp av bl.a. skattepolitiken vill vi också gynna kollektivtrafiken och verka för ett ökat utbud såväl i stad som på landsbygd. Bra transportmöjligheter är en nödvändighet för både enskilda och företag och en förutsättning för en fungerande arbetsmarknad. Det bästa är självfallet om merparten av resorna kan göras med kollektiva transporter. Även i frågan om tonnageskatt förenas hänsyn till miljö och sysselsättning. värnar både jobben inom rederinäringen och de relativt sett miljövänliga transporterna till sjöss och vill därför lagstifta om tonnageskatt. Flyget ska bära sina egna kostnader för miljöpåverkan. Vår utgångspunkt är att nivån på koldioxid- och energiskatt på flygfotogen ska motsvara den nivå som gäller för bensin för bilar. Därför vill vi införa en skatt på inrikesflyg i form av en schabloniserad start- och landningsavgift om per start/landning. En sådan konstruktion skulle öka incitamentet att fylla planen med resenärer och därmed minska påverkan på miljön. Vårt förslag är inte en lika träffsäker konstruktion som en bränsleskatt, men i väntan på ändrade internationella regelverk är det ändå ett tydligt ekonomiskt styrmedel mot en minskad miljöpåverkan. Halterna av bekämpningsmedel ökar i vattendrag, sjöar och hav vilket påverkar det ekosystemet negativt. Inte minst är övergödd av näringsämnen från jordbruk och avlopp. Därför anser att det är nödvändigt att införa en skatt på handelsgödsel. En viktig finansieringskälla för våra investeringar i ett hållbart samhälle är effektskatten på kärnkraft. Under de senaste kalla vintrarna har förmögenhetsöverföringen från privathushåll och företag till energibolagen ökat ofantligt genom de höga elpriserna. Det har lett till stora övervinster. Vi bedömer att en höjning av effektskatten är möjlig att genomföra utan att det får någon direkt effekt på elpriset. 6Finansiellt sparande och jobbeffekter Tabell 4 Den offentliga sektorns finanser Miljoner kronor, avvikelser i förhållande till regeringen Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Strukturellt sparande i procent av BNP (nivå) Tabell 5 Fler jobb- och utbildningsplatser Välfärd, infrastruktur, bostäder m.m. Summa jobb- och utbildningsplatser 7Vänsterpartiets förslag till inkomstförändringar Tabell 6 Den offentliga sektorns inkomster Höjd skatt för löntagare (/mån.) Sänkt skatt sjuka, arbetslösa m.fl. Avdragsrätt medlemskap i fack och a-kassa Avdrag för energieffektivisering småhus Avvisar regeringens förslag (gåvor, andrahandsuthyrning) Nej till sänkt krogmoms Slopad sjuklön för småföretag Skattereduktion för FoU, små och medelstora företag Avvisar regeringens förslag 3:12-regler m.m. Slopad skatt för hyreslägenheter Fastighetsskatt småhus inkl. utökad begränsningsregel Sänkt tak uppskov vid bostadsförsäljning till Nej till regeringens förslag (investeringskonto m.m.) Punktskatter på alkohol och tobak Höjd skatt på alkohol Sänkt fordonsskatt bilar i glesbygd och bussar Utbildn.vik, övergångsjobb, lärlingar, traineer Ombyggnation för ökad tillgänglighet Slopat ROT-avdrag för småhus och bostadsrätter Naturvårdsavgift, avgift djurtransport och djurskyddskontroll 8Utgiftsramar och fördelning av utgifter i statsbudgeten Tabell 7 Förslag till utgiftsramar Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto