mot · GZ02Kr278 · 2011-10-04 00:00:00 — Ur grönt perspektiv är det kulturkonsumtionen och det egna skapandet två sidor av kulturen som är ömsesidigt stödjande och vitaliserande och de är båda väldigt viktiga för medborgarnas personliga utveckling och för samhället i stort. Av det skälet är amatörkulturen som folkrörelse lika viktig som den professionella kulturen. Kulturen är inte något som människor enbart passivt konsumerar utan är också en levande del av människors liv som ger både impulser och möjligheter till egna uttryck och till egen utveckling. Som potential för lokal och regional utveckling är ideellt engagemang i alla former en viktig faktor, än mer så det skapande och kreativa ideella engagemanget inom amatörkulturen. Genom kulturmanifestationer bidrar amatörkulturorganisationerna till en gemensam kulturell identitet och samhällelig sammanhållning. är det ofta ideella kulturorganisationer som vårdar och bejakar kulturarvet, även där till fromma för samhället i stort. Amatörkulturens finansiering går främst via folkbildningen. Folkbildningens roll som forum för ideell kultur är viktigt men möjligheten till ett aktivt föreningsliv inriktat på kulturverksamheten försvåras därigenom. Det är viktigt att, utöver folkbildningen, amatörkulturens föreningsbildning stöttas. För att kunna göra detta krävs en grundlig genomgång av amatörkulturen och vilket stöd den behöver. Vi föreslår att en parlamentarisk utredning tillsätts för att utreda ett samlat ansvar för amatörkulturen och dess behov. Scenkonsten är på många sätt levande och välmående. Över hälften av befolkningen går på konsert och fler än en tredjedel går på teater. Scenkonsten är speciell eftersom det är konst som skapas och i samspel med en publik. Det är en kulturform som är väldigt direkt. Dess innehållsmässiga ramar är inte givna och låsta utan upplevelsen skapas under föreställningens lopp. ser den enskilda människan som kulturens mått och vill därför värna den levande, direkta, kultur som scenkonsten är. Dagens möjligheter till arrangörsstöd är mycket positivt, men stödet är alltför begränsat. Vi vill att flera ska ha möjlighet att få del av stödet. Dessutom bör ett särskilt turnéstöd införas, som ger stöd till de kulturskapare som vill åka ut på turné. Turnéer bidrar till en levande kulturscen i hela landet, som det ger möjlighet för okända kulturverksamma att finna sin publik och därefter lättare stå på egna ben. Vi föreslår att regeringen återkommer till med förslag på hur detta stöd kan utformas. 10.4Barn och ungas kultur Kultur och kulturutövning i alla dess former är en helt central del i ungas liv. Fler än nio av tio unga är aktiva i någon form av kulturutövning. Genom kulturen får unga möjligheter att uttrycka sig, verka i samspel med andra, bygga självförtroende och stimulera sin personliga utveckling. Men tillgången till kultur och möjligheten att utöva och ta aktiv del i kulturverksamhet ser inte likadan ut för alla unga. Istället beror det på en rad olika faktorer. presenterade en kartläggning av barns och ungas kultur som visar på en stor ojämnlikhet. Att den största tillgången finns i storstadsregionerna och att möjligheten till kultur ser olika ut i landet är kanske knappast förvånande. Likadant är det faktum att kulturutövning minskar med åldern inget som skapar rubriker. Vi känner alla till bilden av ett barn med många fritidsaktiviteter, som med åldern väljer att specialisera sig, eller satsa på en eller några få intressen där passionen och intresset är särskilt starkt. När också skolan tar och kompisarna blir allt viktigare är det förmodligen en helt vanlig utveckling. Men det finns ett särskilt problem relaterat till ungas kulturutövning och kön. När unga närmar sig yrkeslivet är det fler killar än tjejer som vill satsa professionellt på sitt kulturutövande. De strukturer och den uppmuntran som möter dem på olika arenor gör att ambitionerna hos killar och tjejer tar sig helt olika uttryck. Våra förväntningar och föreställningar om unga människor på grund av deras kön lyser igenom och begränsar alldeles för många i deras personliga och professionella utveckling. Det är ett mönster som går igen i alldeles för många områden. De attityder och värderingar som vi som samhälle bär på gestaltas och ges uttryck för också i politiken. Vi behöver därför ett tydligt genusperspektiv i kulturpolitiken, som garanterar att inte kön avgör vilka möjligheter till kulturutövning som ges. Ett sådant mönster måste brytas på bred front, i skolan, i föreningslokalen och i hemmet. Kulturutövning och skapande måste uppmuntras lika mycket oavsett vem som utövar vad. Den offentliga finansieringen av barns och ungas kultur måste därför ses över och riktas så att den bättre når målen med kulturpolitiken. En tydligare uppföljning måste till. Det är avgörande för en jämlik och jämställd kulturpolitik. Regeringens satsning på skapande skola behöver också följas upp ur ett jämlikhetsperspektiv. Det finns farhågor om att satsningen endast kommer de elever till del där en särskilt engagerad lärare eller rektor i frågorna finns och att det sker på bekostnad av möjligheten för alla att ta del av kultur och estetik i skolan. Regeringen bör därför återkomma till med en utvärdering av satsningen Skapande skola. Fri entré infördes till basutställningarna på 19 centrala museer samt vid ett antal andra museer. Reformen återtogs dock av den borgerliga regeringen . anser att fri entré-reformen var mycket lyckosam. Statistiken visar att avskaffandet av reformen innebar att antalet besökare har minskat på de museer som omfattades av reformen. Det brukarperspektiv som vill anlägga på kulturen handlar om bred tillgänglighet av just detta slag och beklagar därför avskaffandet av den fria entrén. Vår vision är att tröskeln in till alla museer blir låg och möjlig att passera för alla i hela landet. Ur ett turismperspektiv är det också beklagligt. Tillgången till och utnyttjandet av den kultur som finns är mycket ojämn. Vi vill inte medverka till att det blir ännu mer ojämnt. Det är också samhällsekonomiskt bättre att de resurser som finns används av fler. Regeringen bör därför få i uppdrag att följa upp utvecklingen av museibesök sedan entréavgifterna återinfördes så att besöksmönstret förtydligas och kan ställas mot de kulturpolitiska målen. 12Kultur i det offentliga rummet Det offentliga rummet är i fara, när mötesplatser förskjuts till köpcentrum i allt större grad. I dessa privatägda offentliga platser har vi inte tillåtelse att vistas hur som helst, vi är där på nåder av ägarna. Sålunda har vi exempelvis ingen demonstrationsrätt på dessa platser. Det vill vi ändra på. Privatägda offentliga platser, likt inomhusköpcentrum, bör öppnas så att de i så stor utsträckning som möjligt likställs med vanliga gator och torg. tillkännager för regeringen sin åsikt i frågan och det blir upp till regeringen att återkomma med förslag på hur det här kan förändras. Vår gemensamma offentliga miljö är en central del en del av vår kultur. Arkitektur, stadsbyggnad och infrastruktur speglar alla vår samtid och blir en del av vårt kulturella arv. I samhällsplaneringsprocessen vill vi att kulturella och estetiska aspekter ska ha en naturlig plats och stöttas av lokal och regional kompetens. I planeringen ska hänsyn tas till befintliga kulturmiljöer viktiga för vårt kulturarv, som nya inslag bör integreras på ett ansvarsfullt sätt, med en vision om att skapande miljöer skapar ett kulturarv för vår framtid. Det blir upp till regeringen att föreslå förändringar i lagstiftningen för att sådan hänsyn ska tas i samhällsplaneringen. Det är i det offentliga rummet människor möts, och hur vi skapar rum där många olika människor vill vistas av många olika anledningar är en fråga vi vill ge större tyngd i stadsbyggnadsprocessen. skapas dessa rum i större utsträckning efter principer om vad människor på platsen förväntas konsumera. Kaféer, butiker och andra näringsidkare har sin naturliga plats överallt där människor ska röra sig, men det är också viktigt att skapa platser där människor njuter av att vistas i sin egen rätt. Alla typer av gemensamma miljöer, platser och utrymmen där människor rör sig, bör i stor utsträckning smyckas med olika konstverk. är ett utmärkt exempel på detta, när nästan varje station har någon typ av konst integrerdt som en del av stationen. På samma sätt kan varje husfasad bli ett konstverk, varje öppen plats ett tillfälle för en installation och varje gatuhörn en scen för konstnärlig framställning. Dessa konstprojekt bör så långt som möjligt är integreras med befintlig miljö och folkliv. I bästa fall inkluderas lokalsamhället i smyckningen, vilket normalt minskar vandalism. Få är beredda att vandalisera något de själva varit med och tagit fram. Att i efterhand smycka en färdigställd byggnad är en möjlighet att skapa ett kulturellt spännande rum där ett sådant inte planerats i förväg. Det är dock viktigt att understryka att dessa tankar ska vara med i planeringsprocessen från steg ett. Vissa byggnader är sig själva nog, och ett rätt planerat rum behöver inte vidare smyckning. Det offentliga rummet bör i hög utsträckning vara smyckat av konst, och också ge många möjligheter till spontana kulturyttringar från dess medborgare. Här är scener att ta i anspråk ett exempel, en vägg redo att fyllas av för stunden inspirerad konstnär är ett annat alternativ. tillkännager för regeringen som sin mening att offentliga miljöer i hög utsträckning ska smyckas av konst. Regeringen föreslår i budgeten att gåvor till vissa ideella organisationer som arbetar med hjälpverksamhet bland behövande eller främjande av vetenskaplig forskning ska ge rätt till skattereduktion på från . Förslaget riskerar att ge civilsamhället i en snedvridning eftersom det begränsas till att gälla organisationer som bedriver hjälpverksamhet. När förslaget översändes till Lagrådet beskrev regeringen det civila samhället som en stark och livaktig ideell sektor med stor betydelse för samhällslivet och demokratin. Genom fler aktörer och bättre villkor för ideella organisationer att driva verksamhet ska det skapas fler valmöjligheter för människor. Regeringen beskrev det som att den ideella sektorn bedriver betydelsefull verksamhet inom t.ex. kulturlivet, idrotten, folkbildningen, det sociala området, utvecklingspolitiken och genom trossamfunden. Regeringen avslutar med att konstatera att sektorn har ett egenvärde när det gäller demokrati och social välfärd. Men förslaget speglar inte de orden. Det enda skälet till varför avdragsrätten begränsas till att bara gälla hjälporganisationer är en hänvisning till avdragsförbudet för personliga levnadsomkostnader. Här väljer regeringen att tolka övriga bidrag och medlemsavgifter till exempelvis , scouterna, ett politiskt parti eller andra organisationer med allmännyttigt ändamål som ett sätt att finansiera vad som i realiteten är givarens egna levnadskostnader. Det är en smalt sätt att se på engagemang och går emot regeringens egen politik för det civila samhället. En avdragsrätt för gåvor till vissa organisationer bör vara ett verktyg att uppnå regeringens egen politik för området. Men gör det inte det. Förslaget innebär krasst att regeringen vill ha fler stadsmissioner och kvinnojourer, inte organisationer som arbetar mot missbruk eller för jämställdhet. Hjälpverksamhet vid naturkatastrofer ska premieras, men inte ett långsiktigt arbete för en bättre miljö. Den tidigare politiken för det civila samhället degraderas till att regeringen nu anser att det civila samhällets viktigaste uppgift är att fånga de medborgare som ramlat igenom skyddsnätet, inte att jobba främjande och förebyggande. Om ska ha en avdragsrätt ska den gälla alla ideella organisationer, stiftelser och trossamfund som har allmännyttiga ändamål. Då kan civilsamhället fortsatt utvecklas på sina egna villkor, vilket är viktigt för dess oberoende. Medlemskapet är basen i de allra flesta ideella organisationer. Genom medlemskapet och organiseringen främjas demokratin och mötet mellan människor. Att främja människors engagemang som givare i stället för som medlemmar är en onödig och ineffektiv styrning av organisationerna. Därigenom bör också medlemsavgifter vara avdragsgilla. Regeringen får i uppdrag att återkomma till med förslag som innebär en bredare syn på avdragsrätt i enlighet med ovan.