ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02MJ254 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetet på det nationella såväl som på det internationella planet med att sänka bulleremissionen från alla slag av produkter. har forskningsresultat presenterats som visar att omgivningsbullret är allvarligare för hälsan än man trott. Det ökar risken för hjärt-kärlsjukdom, förhöjt blodtryck, hjärtinfarkt, stroke och förtidig död. Detta har redovisats av WHO i två rapporter: Night noise guidelines for Europe (2009) och Burden of disease from environmental noise (2011). Dessa rapporter styrker att de riktlinjer för omgivningsbuller, särskilt trafikbuller, som formulerades i som en teknisk-ekonomisk kompromiss och som senare beslutades av , ingalunda är för ambitiösa. De ingår också i de av beslutade miljömålen. Ändå är detta miljömål ett av dem som vi är långt ifrån att kunna uppfylla. Det finns ingen möjlighet att nå målen om inte bullerkällorna bilar, bussar, lastbilar, maskiner för kommunernas arbete med renhållning, flygplan, tåg, maskiner för trädgårdsarbete, etc. åtgärdas så att emissionen av buller minskas väsentligt. Dessa källor är mer än för bullriga för att ens den mest omsorgsfulla stads- och byggnadsplanering ska kunna ge alla medborgare en acceptabel och hälsosam ljudmiljö. En minskning av emissionen av buller kan endast ske dels genom mer ambitiösa krav på de olika fordonens och maskinernas bulleravgivning genom generella minimikrav, dels genom utveckling av lämpliga marknadsinstrument (t ex bullerdeklarationer) så att stat, kommuner och enskilda personer vid upphandling och inköp kan kräva tystare fordon och andra maskiner. Förebilder finns bland annat i (PIEK). Mot bakgrund av ovanstående måste arbetet på såväl det nationella planet som det internationella med att sänka bulleremissionen från alla slag av produkter intensifieras. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GZ02MJ255 · 2011-09-29 00:00:00 — Uttag av näringsämnen ur tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att extrahera näringsämnen ur . lider svårt av förhöjda halter av näringsämnena fosfor och kväve som till stor del kan förklaras med jordbrukets utsläpp från länder runt om innanhavet. En av komplikationerna med detta är stora algblomningar som bland annat kan vara giftiga för djur och människor och i sin tur påverka livskvaliteten för dem som drabbas. En annan och kanske ännu allvarligare komplikation är när algerna sjunker till botten och skapar döda syrefattiga bottnar som inverkar på djurlivet och den biologiska mångfalden. Det pågår många projekt som syftar till att begränsa utsläppen i men då detta arbete dels går allt för långsamt och dels endast syftar till framtida utsläpp är det högst intressant att på bred front titta på möjligheterna att extrahera näringsämnen som redan finns i vattnet. Tekniska högskolan (KTH) har ett mycket intressant projekt där man gör försök att samla in algerna. Dessa går sedan utmärkt att använda till biogasframställning. Restprodukterna från biogasproduktionen kommer med all sannolikhet att bli användbart som jordförbättrings- och gödningsmedel inom jordbruk och skogsbruk. Regeringen bör med anledning av det ovan anförda på bred front skaffa sig översikt om möjligheterna att extrahera alger ut för biogasframställning.
mot · GZ02MJ256 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot azofärgämnen. Vissa azofärgämnen som använts som färgtillsats i livsmedel har varit förbjudna i . I och med medlemskap i blev dock flera av dessa färgämnen åter tillåtna i . Det finns forskningsrapporter som pekar på att dessa azofärgämnen kan vara skadliga och bland annat ge upphov till koncentrationssvårigheter hos barn, vilket den europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har valt att negligera. Denna inställning är märklig och dessa färgämnen bör åter förbjudas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Per Ramhorn (SD)
mot · GZ02MJ257 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av jakt på skarv. har haft en mycket kraftig ökning av skarv . Det är en ökning som har medfört att denna fågelart numera häckar i stora delar av vårt land. Att ökningen varit mycket snabb beror på många faktorer, bland annat har övergödning lett till mer tillgänglig föda i . Skarven har, när den häckar, en stor negativ inverkan på naturen och är även en stor konkurrent till yrkesfisket. Exemplen på detta är synliga på många ställen utefter vår kust. Hela öar har blivit helt förstörda av skarvens spillning och häckning. med högt naturvärde och som i många fall avsatts som naturvårdsområden har blivit något som liknar områden som utsatts för naturkatastrofer. För att komma till rätta med situationen är det nödvändigt att tillstånd ges för skyddsjakt på den art av skarv som förorsakar dessa problem. Allmän jakt på skarv är enligt rådets direktiv om bevarande av vilda fåglar (79/409/EEG) inte tillåten. Det finns trots detta möjlighet för att enligt jaktförordningen (1987:905) besluta om skyddsjakt på skarv. Mot denna bakgrund anser vi att bör verka för att allmän jakt på skarv införs inom ramen för en översyn av EU:s fågeldirektiv.
mot · GZ02MJ262 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att formerna för det kommunala inflytandet vid prövningar av vindkraftsetableringar ska begränsas. I och med förändringen av som genomfördes (16 kap. 4 §) gavs kommuner en utökad rätt till beslut om vindkraftsinstallationer. Innan lagförändringen gjordes vindkraftsprövningar enligt både miljöbalk och plan- och bygglag. Dessvärre innebar den nya lagtexten att en kommun inte är tvingad att ta upp ärenden i , inte heller att ett eventuellt avslag av vindkraftsetableringen skall motiveras med hänsyn till något lagrum. Utöver denna uppenbara risk för en rättsosäker handläggning finns inte någon möjlighet att överklaga kommunens beslut, något som inte är acceptabelt. Tvärtemot lagstiftarens intention att korta handläggningstiderna för att etablera vindkraftverk tar det att handlägga dessa ärenden enligt en rapport från . En förändring av bör därför ske på sådant sätt att det finns ett krav om skyndsam handläggning, att tillstånd skall ges om inte etableringen strider mot lagar och förordningar och att beslut fattade i ärenden om vindkraftsetableringar går att överklaga.
mot · GZ02MJ263 · 2011-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om återinförande av bilskrotningspremien. existerar inte den tidigare bilskrotningspremien, vilket innebär att en mängd skrotbilar lämnas ute i naturen eller ställs upp på olika fastigheter med mera. Detta innebär både ett miljöproblem och ett förfulande av naturen. Bilskrotningspremien bör därför återinföras. En återinförd bilskrotningspremie skulle vara ett bra verktyg dels för miljön, dels för att förnya bilparken.
mot · GZ02MJ264 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att pälsfarmer ska förbjudas. Djur för pälsproduktion föds upp under förhållanden som är fullständigt oacceptabla. De små burar som till exempel minkar tvingas vistas i under sin miserabla livstid, ofta två tre hopträngda på minimal yta, saknar ens det mest basala i inredningsväg för att dessa djur ska få utveckla sina naturliga beteenden. Sönderstressade börjar de äta på varandra och lever under plågsamma och vidriga förhållande. Köttproduktionen i av exempelvis får och lamm ger en naturlig sidoproduktion av päls och skinn. Det finns inte försvar för pälsfarmar i vårt land och därför inte heller för näringen i sin helhet.
mot · GZ02MJ272 · 2011-09-26 00:00:00 — Stärkt äganderätt inom allemansrätten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att äganderätten inom allemansrätten bör stärkas och reglerna för utnyttjande av annans mark förtydligas. Allemansrätten, unik i sitt slag, är en väl etablerad rätt i grundlagen i och är viktig att värna om. Allemansrätten innebär att man har rätt att röra sig fritt på annans mark och plocka svamp, bär och blommor och vandra, utan markägarens tillstånd. Man får även campa enstaka nätter och göra upp eld, ta sig fram på land och i vattendrag och rasta. Tack vare allemansrätten är ett mer attraktivt turistland. Dock innebär allemansrätten inte bara rättigheter; den innebär även skyldigheter och begränsningar. Man får inte skräpa ner eller göra slitage och man får inte vistas på tomtmark eller nära boenden. och planteringar är känsliga och ingår därför inte i allemansrätten. Tyvärr respekterar inte alla vad som gäller och vissa har utnyttjat rätten på ett felaktigt sätt. Problem uppstår då många använder samma område ofta, till exempel i närheten av tätorter eller vid organiserade verksamheter. Detsamma gäller storskalig bär- eller svampplockning med syfte att sälja svampen eller bären vidare. Den som äger mark med högt värde ur natur- eller turistsynpunkt riskerar att få många besök och många människor som rör sig på markerna. Detta kan upplevas som intrång om det inte sker med hänsyn till naturen och markägaren. Det skapar även slitage och förstöring om man utnyttjar mark och skog utan omtanke om naturen. Därför bör äganderätten inom allemansrätten stärkas eftersom kommersiellt utnyttjande av annans mark skapar vinst för arrangören medan det ofta medför skador och kostnader för markägaren. En stärkt äganderätt inom allemansrätten måste inkludera att markägarens tillstånd krävs när intrånget är större än vad som kan anses rymmas inom allemansrätten, det vill säga när skadorna och olägenheterna är större än vad markägaren skäligen skall behöva tåla. Det bör klart framgå vad som ingår i allemansrätten och när tillstånd för aktiviteter och arrangemang av större mått krävs. Om inte allemansrätten förtydligas så är risken stor att kommande generationer inte får njuta av skog och mark på det sätt vi kan .
mot · GZ02MJ273 · 2011-09-26 00:00:00 — Begränsande av vildsvinens skadeverkningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler åtgärder för att minska vildsvinsstammen och förhindra skadeverkningar. Vildsvinsstammarna har vuxit kraftigt sen återintroduktionen i och stammarna är nu stora i många områden. Det är svårt att inventera antalet vildsvin men grovt skattat kan det finnas mer än 150 000 djur. Siffrorna är dock mycket osäkra då vildsvin har god reproduktions- och spridningsförmåga. Man beräknar att antalet vildsvin fördubblas . Avskjutningen av vildsvin har ökat rejält ; sköts 40 000 djur. Ändå har den kraftiga ökningen av vildsvin lett till dubbelt så många trafikolyckor med vilt samt till stora skador på tomt- och . Skadekostnaderna ökar därmed rejält och många människor är förtvivlade över vildsvinens ödeläggelse runt om i . I vissa områden är skadorna stora och återkommande. På grund av problematiken med vildsvinen borde en översyn övervägas vad gäller ersättningssystemet till drabbade och jakträttsinnehavarens ansvar. Regeringen har vidtagit flera åtgärder; till exempel har länsvisa viltförvaltningsdelegationer tillsatts och vildsvinsjakten har underlättats. Dock kan det behövas ett högre jakttryck för en art som förökar sig så snabbt. En rimlig lösning är en bättre inriktning på jakten och fler som upplåter sin mark för vildsvinsjakt. Vildsvin är mycket skygga och måste jagas , vilket innebär särskilda regler. Här ändrades reglerna 2008 så att ljus och speciella sikten får användas, men ytterligare förbättringar bör ses över. Det är önskvärt att förebyggande åtgärder övervägs såsom viltåkrar, mer elstängsel runt grödor samt kontrollerad och rätt utfodring till vildsvinen i syfte att förebygga stora skador för markägare med flera. Det är angeläget att minska vildsvinsstammen och minska de skador som dessa åstadkommer.
mot · GZ02MJ274 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över reglerna kring utkasten av fisk. Tanken om att minska utkasten av fisk är klok. Att fånga fisk som inte är önskvärd på grund av att den inte får säljas eller konsumeras får om reglerna kring utkast blir för hårt skrivna orimliga konsekvenser. bör därför verka för att reglerna inom EU inte skrivs på ett sådant sätt att det får orimliga konsekvenser i samband med att fiskare får bifångster. Om bifångster kan återutsättas levande bör så göras. Det bör i bakhuvudet alltid finnas en gyllene regel om att en fisk som inte ska konsumeras eller säljas ska få fortsätta simma i vattnet. Att på alla sätt se till att onödigt fångande av fisk begränsas är rätt, men behövs vettiga och balanserade regelverk kring utkasten av fisk. Levande, oönskad fisk måste få kastas tillbaka i havet för att få leva vidare.
mot · GZ02MJ275 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att premiera selektiva fiskemetoder. presenterade Europeiska kommissionen sitt förslag till reformering av den gemensamma fiskeripolitiken (GFP). Alla synes vara överens om att man för att nå en optimalt långsiktig exploatering av fiskeresurserna, jämfört med maximalt hållbart uttag (MSY), bör fiska med så selektiva redskap som möjligt. Mot denna bakgrund och då inga reella framsteg synes ha nåtts förordas att det bör övervägas om inte framtagandet av selektiva fiskeredskap på olika sätt bör premieras. Härigenom torde förutsättningarna för framgång förbättras, särskilt som fiskenäringen och dess kunskaper mer reellt därigenom kan infogas i arbetet.
mot · GZ02MJ276 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över de sanktioner som kan drabba yrkesfiskare vid regelbrott orsakade av faktorer utom yrkesfiskarens kontroll. Fiskenäringen har ett nytt regelverk kring administrativa sanktioner. Lagstiftningens syfte var att avkriminalisera sådana överträdelser som endast var av administrativ natur, exempelvis rapportering och anmälningar av olika slag. gavs därför bemyndigande att utfärda avgifter vid sådana överträdelser. Regelverket har dock utformats på ett sådant sätt att rimliga hänsyn för väder och vind, eller andra omständigheter utanför fiskarens kontroll, ej tas i tillräcklig omfattning. Det bör därför övervägas om de sanktioner som utgår verkligen ska göra det utan hänsyn tagen till de faktiska förhållanden som ligger bakom yrkesfiskarens regelbrott.
mot · GZ02MJ277 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en balanserad vildsvinsstam. Vildsvinsstammen i landet har ökat . Följderna av den växande vildsvinsstammen har bland annat inneburit ökade skador på åker och jordbruksmark. Skador som leder till ökade kostnader för den enskilde markägaren, som inte har någon möjlighet att få bidrag eller ersättning för dessa skador. har beslutat att det ska finnas en vildsvinsstam i , men den stammen måste vara i balans med naturen och inte växa okontrollerat, vilket drabbar markägare. En okontrollerad stam innebär ökade viltskador, större risk för trafikolyckor m.m. Regeringen har vidtagit viktiga åtgärder för att få en balanserad vildsvinsstam i landet. Någon enkel lösning på vildsvinsproblematiken finns dock inte. Bättre samverkan måste till mellan markägare, jägare, myndigheter så att man på lokal nivå vidtar åtgärder. Det är av stor vikt att fortsätta uppmärksamma problemen med en växande vildsvinsstam och vad detta kan få för följder . Med anledning av ovanstående vill vi uppmärksamma regeringen på vikten av att även fortsättningsvis vidta lämpliga åtgärder för att vi ska få en balanserad vildsvinsstam.
mot · GZ02MJ279 · 2011-09-30 00:00:00 — Europeiska riktlinjer för minknäringen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om europeiska riktlinjer för minknäringen. ligger vid en jämförelse med andra länder i topp när det gäller djurskydd. Våra regelverk och strävan att skapa långsiktiga förhållanden av högsta klass är omvittnad. När det gäller svensk minknäring är även den på många sätt ett föredöme. Företagen som är verksamma inom branschen har lagt grund för ett förhållningssätt som ständigt utvecklas och förbättras. Det är endast som kan mäta sig med höga ambitionsnivå på området. är det viktigt att understryka det faktum att svenska uppfödare producerar 1,3 miljoner skinn. Världsproduktionen har ökat från 28 till 34 miljoner skinn på grund av ökad efterfrågan. När det gäller just producenter i andra länder är den kvalitativa nivån avsevärt lägre än i . Detta är problematiskt av flera skäl. Dels leder denna typ av skillnader till att svenska producenter missgynnas i förhållande till sina konkurrenter. En tyngre investeringsbörda i gör att aktörer i andra länder får ett försprång, något som går emot EU:s intentioner om konkurrens på lika villkor. Dels går det ut över djuren. Det faktum att andra länders miniminivå är betydligt lägre än gör att minkarna utsätts för ett lidande som inte ligger i linje med svenska utgångspunkter. Det är således av yttersta vikt att dessa ojämna förhållanden åtgärdas. En samsyn när det gäller regelverket inom djurskyddsområdet skulle forcera fram en generell kvalitetshöjning, som det snedvrida konkurrensförhållandet åtgärdas. kan med sin framgångsrika och djurvänliga linje vara vägledande i detta arbete. Beslut i denna riktning skulle även ge de strävsamma företagarna inom minkbranschen lugn och arbetsro. Utgångspunkten måste vara att det endast är via ett brett och multilateralt regelverk som vi tillsammans skapar ett fullgott djurskydd. Utifrån den basen ökar förutsättningarna att generellt uppnå bättre villkor för såväl minkar som minkfarmare. Det är av största vikt att frågan om en samordnad, europeisk syn på minknäringen blir verklighet fullt ut. Det projekt som pågår kan förhoppningsvis vara vägledande i det fortsatta arbetet.
mot · GZ02MJ280 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svenska hagar. för jordbruket kan innebära att svenska hagar riskera att växa igen och den biologiska mångfalden försämras. Svenska beteshagar med träd, buskar och örter liknar inte en medeleuropeisk hage med oftast rena gräsytor utan träd. Enligt de nya reglerna får det exempelvis inte finnas fler än 60 träd per hektar för att det ska utgå stöd till en svensk markägare. med träd betraktas inte som jordbruksmark utan som skog och omfattas inte av jordbrukspolitiken. Regelverket för jordbruksstöd har blivit krångligt. Trädrika betesmarker bör ges stöd, för att bevara svenska hagar och marker. Biologisk mångfald och svenska vedertagna traditionella skötselmetoder bör gälla och beaktas när miljöersättningar utgår för skötsel av vårt svenska odlingslandskap. Regeringen bör noggrant följa resultatet av det nya regelverket och vid behov verka för att åtgärderna kommer till stånd som bevarar svenska beteshagars särart.
mot · GZ02MJ286 · 2011-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . (SOU 2002:40) gjordes av , men tyvärr fullföljde den förra inte utredningen som bland annat förordade en effektivare förvaltning av statens produktiv skog genom att minska antalet förvaltare från 23 till endast en ansvarig myndighet alternativt till en myndighet per enligt definierad klass. rekommenderar en omklassificering av skogsmarken för att bättre uppnå samhällets olika mål i tre klasser: skogsbruk, kombinationsbruk och natur. Till skogsbruk förs all kommersiellt brukad skogsmark där målet är ett högt virkesuttag. I kombinationsbruk finns skogsmark med höga värden för natur- och kulturmiljövård, för friluftsliv och rekreation samt för rennäringen. Avkastningskraven anpassas till annat nyttjande av marken än enbart virkesproduktion. Den mark som förs till natur är enbart skogsmark med höga natur- och kulturmiljövärden. Genom att man delar upp markerna i de klasser som beskrivits ovan renodlas verksamheterna. uppkommer betydande synergivinster mellan naturvård och skogsbruk. Dessutom har de olika företagskulturerna mycket att lära av varandra. En modern myndighet som förvaltar all skogsmark uppfyller bäst statens krav. Den eventuella ineffektivitet som myndighetsalternativet kan leda till motverkas både genom den renodling som här föreslagits och genom att den affärsdrivande verksamheten behålls i . Regeringen bör omgående göra en översyn av möjligheten att återväcka (SOU 2002:40) för att möjliggöra inrättandet av en samlad förvaltning av statens skogar. Detta skulle föranleda statsmakten att ta ett ordentligt ansvar för avsättningen av mark till stora naturreservat samt för att ta fram ersättningsmark till enskilda.
mot · GZ02MJ288 · 2011-09-28 00:00:00 — Tobaksprodukter som skräpar ned tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tobaksprodukter som skräpar ned. Den genomsnittliga rökaren röker 13 cigaretter per dag och av fimparna slänger de 1,7 på marken . Fimpar är att betrakta som skräp och är en miljöfaktor som påverkar livskvaliteten negativt för de som tvingas vistas på ett nedskräpat område. Håll Rent gjorde en undersökning 2005 som visar att i hamnar ca 750 000 000 fimpar på marken . 750 miljoner, bara i . är det förbjudet att skräpa ned på allmän plats. För den som låter blir att ta hand om sitt skräp blir det böter. Det finns dock några undantag i den nuvarande lagstiftningen. För den som slänger bussbiljetter, tuggummin, godispapper och cigarettfimpar på marken blir det inga böter. Detta riskerar att leda till att nedskräpningslagen blir mycket mindre effektiv i fråga om att få bort skräpet från våra gator. Tobaksrelaterade produkter som cigarettfimpar, cellofanpapper och cigarettpaket utgör nästan hälften av allt skräp i stadsmiljöer. Dessutom beräknas en cigarettfimp som slängs påverka omgivningen om ingen plockar upp den. I andra länder har man hittat sätt att åtgärda de här problemen. I får man till exempel i böter för att t.ex. slänga fimpar. Där anser man att just fimpar är extra allvarliga på grund av alla giftiga ämnen de innehåller och riskerna för småbarn som leker i miljöer där det fimpas extra mycket. Det är vanligt att små barn och djur av nyfikenhet provsmakar en slängd fimp. av de förgiftningstillbud som kom in till Giftinformationscentralen handlade om cigaretter, fimpar och snus. De flesta tillbuden gällde små barn. En del av lösningen för att få renare och finare miljöer är att behandla cigarettfimpar precis som allt annat skräp. Det ska kosta för den som förstör vår gemensamma miljö.