ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02T377 · 2011-10-03 00:00:00 — Bättre förutsättningar för cyklister tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för fler cykelvägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta cyklingen i beaktande när landsvägar byggs om till två-plus-ett-vägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ta med cyklar på tåg och andra transportmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se till att det finns kapacitet att parkera cyklar vid resecentrum och andra knutpunkter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra infrastrukturen för cyklister. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att ta fram en strategi för säkra gång- och cykelvägar i anslutning till alla skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ha målsättningen att halvera antalet allvarligt skadade cyklister med hälften jämfört med . Som land har vi mycket att vinna på att fler börjar cykla. Alla svenskar som väljer cykeln framför bilen bidrar flitigt till att minska städernas trafikproblem. Luften blir renare, bullret måttligare och svenska folket friskare. har det skett en stadig ökning av antalet cyklister i trafiken. görs en av tio resor i med cykel. Det är självklart bra, men vi ligger fortfarande decennier efter toppcykelstäder som . I , som är det land där det cyklas mest i världen, är andelen cykelresor . Cyklister är en särskilt utsatt trafikantgrupp. Skaderisken har beräknats till nio gånger högre än för biltrafikanter. Enligt en undersökning från försäkringsbolaget står cyklister för flest antal svårt skadade i trafiken. 1 740 cyklister skadades allvarligt . Det är även den enda trafikantgrupp där antalet omkomna ökade . 20 cyklister omkom i trafiken . Om vi ska nå samma nivå som och behöver vi förbättra infrastrukturen för den som cyklar och sätta trafiksäkerheten högt. Antalet allvarligt skadade cyklister bör mer än halveras senast med 2020 jämfört med . Vi behöver fler cykelvägar. Utanför tätorter, men även inom tätorter, tvingas cyklister till större delen att cykla på vägbanan eller på vägrenar av varierande bredd. bör få i uppdrag att ta fram en strategi för säkra gång- och cykelvägar i anslutning till alla skolor. När landsvägar byggs om till två-plus-ett-vägar måste man även ta cyklingen i beaktande. Cykling bör kunna vara en del av resan, det vill säga man ska kunna ta med cykeln på tåg och andra transportmedel. Det måste också finnas kapacitet att parkera cykeln vid resecentrum och andra knutpunkter.
mot · GZ02T378 · 2011-10-04 00:00:00 — Omdragning av genom och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att studera förutsättningarna för en omdragning av genom och . har kustkommunerna i och (, , och ) äskat om en omdragning av utan någon större framgång. För i stort sett samtliga län är de stora Europavägarna dragna förbi städer och tätorter. Det säger sig självt att också vägarna i norr måste anpassas till dagens förändrade villkor inom industri och servicesektor. har företagen i princip inga lager utan de flesta kör med långtradare genom landet med sina varor till och från kunder och beställare. Det skapar problem då i det här fallet E4 går rakt igenom städerna. Det innebär köbildningar som betyder än mer farliga utsläpp. Det innebär att vägen skapar en barriär mellan stadsdelar och försvårar den interna trafiken. Cyklister och gångtrafikanter har svårt att ta sig fram. Det betyder också att städerna har svårt att utvecklas och bebyggas. Bostäder och fastigheter för näringslivet kan inte byggas intill som ytterligare belasta staden med höga halter av avgaser och partiklar, genom att byggnader konserverar den dåliga luften. Både och har åtgärdskrav på sig att förbättra luften i städerna. För allergiker börjar detta att vara ett stort problem. Det är inte rimligt att denna del av inte ska ha lika bra kommunikationsvillkor som andra delar av landet. och är två län med stor andel av basindustri. Många, stora och tunga transporter används för att få ut produkter från gruvnäringen, stålindustrin, skogen och pappersindustrierna. Dessutom ska mycket material levereras till dessa industrier. Det är dags att också dessa två län får ett modernt, väl fungerande vägnät som underlättar för människor, näringsliv och kommunerna att utvecklas och växa utan att det sker på bekostnad av befolkningens hälsa och miljö. Därför bör regeringen uppdra till att se över sin investeringsplan för att ge en som motsvarar dagens krav och behov.
mot · GZ02T379 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk användning av vinterdäck. Alla personbilar, lätta lastbilar och bussar med en totalvikt av högst samt släpvagnar som dras av sådant fordon ska i vara försedda med vinterdäck eller likvärdig utrustning från till när vinterväglag råder. Med vinterdäck avses däck som är framtagna särskilt för vinterkörning. Vinterdäck kan vara dubbade eller odubbade. Likvärdig utrustning är sommardäck med snökedjor. Överträdelse beivras med böter. De som kommer från utlandet och kör på svenskt vinterväglag är undantagna från detta obligatorium. Undantaget gäller resor till och från länder som t.ex. inte tillåter dubbade vinterdäck och innebär att ett fordon inte behöver vara försett med vinterdäck vid färd som påbörjas eller avslutas i utlandet. Undantaget gäller också fordon som är registrerade i utlandet. Detta innebär att utländska förare kör med sommardäck på de svenska vintervägarna, vilket innebär stor risk för trafikolyckor. Det är hög tid att skärper kraven på vinterdäck så att alla bilister som färdas på våra vägar ska vara utrustade med däck som klarar vinterväglag. Biltrafiken mellan och övriga har ökat markant . Det är vanligt med bland annat polsk och baltisk arbetskraft som pendlar mellan länderna med sina bilar. Med den växande trafiken har också olyckorna på vintervägarna ökat. På samma sätt som svenska bilister exempelvis i måste känna till att reflexvästar i bilen är obligatoriska i landet borde utländska bilister vara rustade med däck som klarar våra vintervägar. Därför borde undantaget för vinterdäck på utländska bilar tas bort.
mot · GZ02T380 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avveckling av Gotlandstillägget till och från . Goda kommunikationer är avgörande för utvecklingsmöjligheter som en trygg och stabil plats för näringslivsetableringar och varuproduktion. Den färjetrafik som bedrivs fungerar bra. Genom det statliga transportstödet till färjetrafiken på subventioneras såväl person- som godstrafiken. Utöver detta stöd subventioneras dessutom godstrafiken enligt ett särskilt system med högstprisreglering och ett s.k. Gotlandstillägg, vilket innebär att taxan för godstransporter till eller från ska motsvara taxan för en transport av motsvarande längd i landet i övrigt. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, Tillväxtanalys, har haft regeringens uppdrag att analysera det system med ett s.k. Gotlandstillägg och en högstprisreglering som tillkom för att främja godstransporter till och från . Detta system har utretts ett flertal gånger, och de olika utredarna har i stort kommit till samma slutsats, nämligen att tillägget och högstprisregleringen bör avskaffas. Argumenten mot det rådande systemet handlar främst om att detta inte går att överblicka eller kontrollera och att det därför inte går att säga vilka effekter det får för och resten av landet. lämnade Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser sin rapport om det s.k. Gotlandstillägget till uppdragsgivaren . Tillväxtanalys föreslår att systemet med Gotlandstillägget avskaffas. Skälen för detta är flera, bl.a. anser man att systemet motverkar en konkurrens på lika villkor på transportmarknaden, att möjligheter till insyn i hur systemet fungerar inte finns och att effekterna därmed inte kan utvärderas. Tillväxtanalys tar sin utgångspunkt i att behöver stabila, förutsägbara och effektiva transporter för att nå en god regional utveckling och långsiktigt hållbar tillväxt och ser som sin uppgift att analysera och utforma rekommendationer för omprövning och effektivisering i syfte att stärka förutsättningar och utvecklingskraft. har vid behandling av min motion 2009/10:T400 i detta ärende i sitt betänkande 2009/10:TU21 och senast av min motion 2010/11:T288 i betänkande 2010/11:TU13 sagt: Utskottet har också framhållit att frågan om ett slopande av det s.k. Gotlandstillägget bör ha en hög prioritet. Tillväxtanalys anser att en lämplig tidpunkt för att avskaffa dagens system kan vara i samband med den nya avtalsperioden för färjetrafiken . Fram till dess menar att det är viktigt med en avreglering under ordnade former och att olika åtgärder för att förbättra förutsättningarna för konkurrens vidtas. signaleras det från regeringens sida att det nu gällande trafikavtalat för avtalsperioden som löper ut kan komma att förlängas till 2017. Det är därför av största vikt att något börjar hända i frågan om det i enlighet med Tillväxtanalys är viktigt med att en avreglering skall ske under ordnade former. För del är det viktigt och nödvändigt att frågan snart får en långsiktig, stabil och hållbar lösning och att arbetet med Gotlandstillägget ges den höga prioritet som trafikutskottet också anser. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GZ02T381 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga Norrbotniabanan. Goda kommunikationer har en avgörande betydelse för utvecklingen i och . För att länets företag ska ha möjligheter att expandera och öka avsättningen för sina produkter och tjänster krävs en god infrastruktur i regionen. Norrbotniabanan är en nödvändig förutsättning för tillväxt i dessa båda län. Den behövs för effektiva och miljövänliga transporter av gods från basnäringarna. Exportinkomsterna från dessa näringar är viktiga för jobben och välfärden i hela landet, Norrbotniabanan skulle då bli länken för en sammanhållen kustjärnväg i vårt land. De stora företagen i norr trycker på för att få en bättre järnvägsinfrastruktur. De behöver ökad kapacitet och högre leveranssäkerhet. Basindustrierna i norra står för en stor del av nettoexportvärdet och behöver kostnadseffektiv infrastruktur för sin konkurrenskraft. Banan skulle också innebära en länk till de växande marknaderna inom . Nordvästra har enorma råvarutillgångar i form av skog, malm och mineraler. En effektiv infrastruktur är nödvändig för att dessa tillgångar ska kunna tas i bruk. Norrbotniabanan binder samman järnvägsnät med och nordvästra på ett effektivt sätt. Om vi inte investerar i denna järnväg riskerar att bli en blindtarm vid sidan om de stora stråken när utvecklingen sätter fart. Norrbotniabanan skulle också innebära möjligheter för en växande arbetsmarknadsregion. Städerna längs kusten ligger på rad men för långt ifrån varandra för att ha en gemensam arbetsmarknad. Med ett snabbtåg blir valmöjligheterna så mycket större med så mycket snabbare arbetsresor mellan dessa städer. Norrbotniabanan handlar om tillväxt för . Vi kommer närmare marknader och vi får en ökad konkurrenskraft och kompetensförsörjning. Infrastrukturinvesteringar stimulerar utveckling. Kostnaden för banan beräknas till . Näringslivet i och producerar värden för ca . Då motsvarar investeringen av Norrbotniabanan 16 veckors produktion i dessa företag. Att bygga Norrbotniabanan är en klok investering som gör starkare. Därför är det viktigt att regeringen låter arbetet med planering av Norrbotniabanan fortskrida och lägger in den i plan för prioriterade projekt. i (S)
mot · GZ02T383 · 2011-10-04 00:00:00 — Kostnadseffektiv sjöfart och konkurrensneutrala spelregler tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kostnadseffektiv sjöfart och konkurrensneutrala spelregler. Många tunga basindustrier är helt beroende av fungerande och kostnadseffektiva sjötransporter. Så är förhållandet särskilt för industrin uppefter och . Detta gäller såväl svensk som finsk industri. Möjligheterna och problemen i dessa två nordiska länder för den tunga industrin är likartade vad avser transporter. Kostnadseffektiv sjöfart är en avgörande parameter då avstånden till marknaderna är betydande. En fråga är regelverket om svavelhalten i bränsle för sjöfarten enligt IMO-direktiven som införs . Det är viktigt att kraven genomförs på ett sådant sätt att både miljön och svensk konkurrenskraft gynnas. Ett annat hot är isbrytarverksamheten, då förslag finns om att omfördela kostnaderna till förfång för sjötransporterna längs . Det råder just nu stor osäkerhet om hur dessa mycket kostnadsdrivande regelverk och förslag skall hanteras såväl nationellt som internationellt. Detta är djupt oroande och inte på något sätt bra förutsättningar eller spelregler för den tunga industrin. Utan långsiktiga spelregler riskerar investeringar i industrin att skjutas eller till och med helt utebli. Här krävs nordisk samordning utan tidsfördröjning vad avser isbrytning och lotsverksamhet. Samordning kan förbilliga sjöfarten. Omfördelning av isbrytarkostnader och kostnadsdrivande svaveldirektiv som snedvrider den internationella konkurrensen till nackdel för såväl svensk, finsk som baltisk sjötransport måste på alla sätt undvikas alternativt kompenseras. Med anledning av ovanstående hemställer vi att dessa frågor behandlas på en gemensam nordisk nivå så att industrin får långsiktiga spelregler och att eventuell snedvriden konkurrens undviks, alternativt kompenseras, samt att gemensamma avtal om samordning av aktiviteter till gagn för en kostnadseffektiv sjöfart överenskommes och beslutas.
mot · GZ02T390 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att utveckla infrastrukturen i . Region ligger i hjärtat av , ett strategiskt läge mellan de tre storstäderna , och . har en omfattande arbetspendling. Men ska arbetslösheten minska utan att människor behöver bryta upp från sina hem måste möjligheterna att använda sig av de allmänna kommunikationerna utvidgas ytterligare. Framförallt måste det till klimatsmarta lösningar i form av satsningar på järnvägen. Generellt har länet en stor täthet och tillgänglighet till järnväg men tyvärr med en så besvärande låg standard att tåget inte ses som ett transportalternativ. Detta hindrar regionförstoring och rörlighet på arbetsmarknaden. Nödvändiga investeringar i form av elektrifieringar av bandelar inom länet måste ske för att öka hastigheten och minska restiderna. Upprustning av interregionala stråk framförallt i öst-västlig riktning, satsning på höghastighetsjärnväg i form av Götalandsbanan och Europabanan och utveckling på är andra kommande nödvändiga investeringar för att binda samman . är pulsådern genom . Såväl för nationell och internationell export och import som för det regionala godset har banan stor betydelse. En uppgradering av banan till hastighetsstandard för skapar förutsättningar för ökad tillväxt i hela . Stambanan har också mycket stor betydelse för persontrafiken. Med kortare restider blir tåget ett verkligt fullgott alternativ till flyg- och landsvägstrafiken. Med relativt måttliga investeringar kan kapaciteten öka avsevärt. För att öka trafiksäkerheten, minska restiderna och öka kopplingen mellan områden i hela är det av stor vikt att även vägstandarden i öst- västlig riktning förbättras. Vägstandarden i öst-västlig riktning har stor betydelse för länets nyttjande av hamnarna i både och . Även hamnarna i är mycket betydande för länets näringslivs exportmöjligheter. Med starka logistikcentrum och väl utvecklade kombiterminaler finns förutsättningar för att på ett miljövänligt sätt transportera gods i större mängder både nationellt och internationellt. Men då krävs ett väl utbyggt järnvägsnät och ett vägnät som klarar trygga och säkra godstransporter. Även är viktig för länets näringsliv, mässanläggningen Elmia och för attraktiviteten i regionen. är flygplatsen i kommunen ägo, men en diskussion bör återupptas om inte även infrastrukturen när det gäller flyget är en nationell angelägenhet och inte en . Vad som anförs i motionen bör ge regeringen till känna. i (S)
mot · GZ02T391 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att överväga någon form av mer enhetliga och gemensamma regler för färdtjänsten. Färdtjänsten har utvecklats till en resandeform där brukarna inte kan passa tider, sköta sina åtaganden i arbetslivet eller som föräldrar, eller i övrigt resa på likvärdiga villkor med övriga medborgare. Kommunernas olika tillämpning av lagen innebär att det uppstått otaliga variationer i hur färdtjänsten kan användas på olika håll i . Lagen 1997:736 om färdtjänst saknar en portalparagraf där målet för färdtjänsten beskrivs. Denna brist får till följd att det blir oklart vilket syfte samhället har med färdtjänsten och vilka kvalitetskrav man som brukare kan ställa. Med ekonomiska sparargument har färdtjänstens innehåll successivt urholkats, vilket drabbat brukarna hårt, och denna försämring var knappast avsikten när lagen stiftades. Rättstilllämpningen visar att lagtexten behöver förtydligas vad gäller mål och kvalitet, möjlighet att använda färdtjänsten utanför hemkommunen samt vad gäller ledsagare vid färdtjänstresa. lyder färdtjänstlagen 1 §: Denna lag gäller särskilt anordnade transporter för personer med funktionshinder (färdtjänst). Här föreslås texten kompletteras med: Färdtjänsten har som mål att ge personer med funktionsnedsättning möjlighet att resa och röra sig självständigt och oberoende i samhället på motsvarande villkor som andra medborgare. Ett sådant tillägg är viktigt för att bedöma skäligheten i de föreskrifter och villkor som tillståndet får förenas med. I färdtjänstlagen 3 § står bland annat: En kommun får för sina kommuninvånare anordna färdtjänst också i eller mellan andra kommuner. Problemet med denna formulering är ordet får. Om man är i behov av färdtjänst i sin hemkommun är man med största sannolikhet i behov av färdtjänst även när man vistas i andra kommuner. För att resa och röra sig självständigt och oberoende i hela behöver man kunna använda färdtjänsten i hela landet. Men det är ingen rättighet såsom lagen är utformad. Därför bör ordet får bytas mot formuleringen ska, om behov föreligger,. Lagtextens nya lydelse skulle då bli: En kommun ska, om behov föreligger, för sina kommuninvånare anordna färdtjänst också i eller mellan andra kommuner. Färdtjänstlagen 8 § lyder: Om den som söker tillstånd till färdtjänst behöver ledsagare under resorna, skall tillståndet gälla även ledsagaren. Med detta avsågs ursprungligen att den som behöver ledsagare före eller efter färdtjänstresan ska kunna ta med ledsagaren under färdtjänstresan utan extra kostnad. Dock har det lilla ordet under i lagtexten tolkats så att det är den som behöver ledsagare under själva färdtjänstresan som ska få ta med en sådan. Naturligtvis är det inte i själva fordonet som man behöver bli ledsagad, men rättstillämpningen har tyvärr tolkat lagtexten så i vissa fall. Därför behöver ordet under bytas mot begreppet i samband med. Lagtextens nya lydelse skulle då bli: Om den som söker tillstånd till färdtjänst behöver ledsagare i samband med resorna, skall tillståndet gälla även ledsagaren.
mot · GZ02T393 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för flygplatsberedskap för ambulansflyg. För patientsäkerheten och för att säkerställa en likvärdig god vård i hela landet är det nödvändigt att patienter i norra ibland akut behöver transporteras till i eller till andra universitetssjukhus i landet. Det förutsätter att ambulansflygplan kan landa och lyfta på alla flygplatser i regionen dygnet runt. är det inte alltid så, vilket har fått tragiska följder. Det är inte rimligt att det finns väsentligt stora skillnader i landet, om man ser till förutsättningarna att snabbt ta sig till avancerad specialistsjukvård, till exempel när det handlar om för tidigt födda barn som snabbt behöver ta sig till , svårt brännskadade, som snabbt behöver ta sig till , eller patienter med akuta pulsåderbråck till , eller . tvingas landstingen i vissa fall bekosta beredskap och öppning av flygfält, i de fall där det ens är möjligt. Möjligheten borde övervägas att tillskjuta statliga medel för att kompensera landstingen för de ökade kostnader som landstingen har för att ordna beredskap och för ambulansflyget. Transportstyrelsens förslag är att det bör finnas en beredskap om högst en timmes inställelsetid dygnet runt för att vid behov och med säkerhet kunna öppna trafikflygplatser på tio prioriterade orter i . Men med den utgångspunkten är frågan hur det blir med övriga orter med flygplats, där det också måste gå att starta och landa alla tider . Det är viktigt att regeringen vidtar åtgärder så att akut sjuka människor får snabb och adekvat vård och inte avlider på grund av att ambulansflyg inte kan landa och lyfta på natt- och helgstängda flygplatser.
mot · GZ02T394 · 2011-10-03 00:00:00 — God post- och kassaservice i hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om god post- och kassaservice i hela landet. Människors behov av Postens tjänster har förändrats . Ny teknik med mejlfunktion och mobiltelefon med sms- och MMS-funktion i var mans ficka gör att den privata brevhanteringen minskar. Trots det finns fortfarande ett stort behov av postservice. Vi anser att det är en mycket viktig princip att alla människor ska ha tillgång till en väl fungerande postservice till rimliga priser oavsett var i landet de bor såväl enskilda som företag och kommuner i glesbygden är beroende av att postservicen fungerar på ett bra sätt. Även om privatpost minskar ökar handeln via internet, och de varor som köps över nätet är ofta ganska lätta, alltså under , och de behöver kunna skickas med post. Direktreklamerbjudanden och tidningsprenumerationer måste också kunna nå alla i hela landet. Det är en viktig fråga för att folk i fortsättningen ska kunna bo och leva i glesbygden och att företag ska kunna fortsätta driva verksamhet. Staten måste därför även i fortsättningen ta ansvar för att upprätthålla en god postservice med insamling och utdelning av post och försäljning av frimärken på många lätttillgängliga platser i hela landet. Även en väl fungerande betalnings- och kassaservice måste finnas i hela landet. Det är en förutsättning för människors möjlighet att bo kvar i vissa områden och för andra att etablera sig där. En väl fungerande lantbrevbäring är en viktig beståndsdel i detta. Visserligen sker de flesta betalningarna genom internet, genom autogiro eller via giroinbetalningar, men trots det finns fortfarande behovet av betal- och kassaservice. Det är särskilt påtagligt inom de regioner där bredbandsnätet ännu inte är helt utbyggt och där det är glest mellan de platser där marknaden erbjuder betal- och kassafunktioner. Det medför problem för enskilda och företag från såväl närhets- som säkerhetssynpunkt. Det är mycket viktigt att alla ska ha tillgång till en väl fungerande betal- och kassaservice oavsett var i landet de bor. Såväl kommuner och enskilda som företag i glesbygden är beroende av att kunna utföra betal- och kassatjänster på ett tillfredsställande sätt; detta gäller i synnerhet för småföretagare i glesbygd. Det är svårt att etablera ett företag om det inte finns möjlighet att enkelt och säkert lämna in dagskassan. Staten måste därför även fortsättningsvis ta ansvar för att upprätthålla en väl fungerande betalnings- och kassaservice i hela landet.