ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Ub367 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla den kompensatoriska förskolan. går utvecklingen åt fel håll. Allt fler barn växer upp i fattiga familjer i såväl relativa som absoluta termer. Det finns många infallsvinklar att ha på barnfattigdom i ett välfärdssamhälle. Det handlar ytterst om att arbetslösheten biter sig fast, att föräldrar inte har något jobb eller inte jobb i tillräcklig omfattning för att ha möjlighet att genom arbete försörja sin familj. Det handlar också om att allt fler blir utknuffade ur våra gemensamma trygghetssystem trots arbetslöshet och sjukdom för att dagarna helt enkelt tagit slut. Skolans förutsättningar att ge alla barn en bra utbildning är sannolikt den enskilt viktigaste faktorn för att unga ska ha möjlighet att förverkliga sina drömmar, göra klassresor och helt enkelt få forma sitt liv efter ambition och förmåga snarare än uppväxtmiljö och föräldrars plånbok. Olika reformer har lett till att i princip alla barn deltar i förskolans verksamhet, oavsett föräldrars sysselsättning, inkomst och arbetstider. Förskolan erbjuder omsorg och lärande på lekens grund. Men med en växande barnfattigdom blir det allt viktigare att tala om och utveckla förskolans kompensatoriska betydelse. Det handlar om att vi i fortfarande har långt kvar för att vi ska vara så jämlika att det inte spelar någon roll för barn och unga var de växer upp och med vilka föräldrar. Var man växer upp sätter sin prägel på självbilden och på självförtroendet. Så barnfattigdom får konsekvenser utöver det ekonomiska. Förskolan är en viktig del av välfärdssamhället och en avgörande start på utbildningssystemet. Förskolan kommer att spela en avgörande roll för att alla barn får tillgång till språket, till gemensamma upplevelser och till möten som ökar förståelsen för varandras olikheter. Eventuella problem hemma kan komma att skingras under timmarna på förskolan, får alla barn i förskolan minst en näringsriktig måltid och tillsammans med pedagoger och kompisar stärks stoltheten över sitt ursprung och sin närmiljö. Allt detta är möjligt, men då måste förskola erbjudas alla barn efter deras behov. Ambitionen måste vara att 15-timmarsbegränsningen för barn till föräldrar som är arbetslösa eller föräldralediga försvinner. Att behoven ser olika ut behöver bättre återspeglas i resursfördelningen. Förskolans kompensatoriska roll behöver utvecklas.
mot · GZ02Ub368 · 2011-10-03 00:00:00 — Nationell kursplan för undersköterskor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell kursplan för undersköterskor. kommer över 100 000 anställda inom äldreomsorgen att gå i pension. Det kommer att krävas flera insatser för att möjliggöra en stor personalrekrytering. En viktig målgrupp för rekrytering är de som i arbetslivet vill byta inriktning. En enkel väg för dem att ges möjlighet att skaffa sig undersköterskekompetens är inom ramen för vuxenutbildningen. ser inte utbildningen till undersköterska likadan ut i hela landet. Vad som ingår i utbildningen varierar därför från kommun till kommun liksom kraven som ställs vid anställningstillfället. En utbildning ger behörighet i en kommun medan man ses som obehörig i en annan. Vid sidan av att ställa fler utbildningsplatser till förfogande krävs en samlad och enhällig syn på vilka kompetenser som krävs för att vara undersköterska. En nationell kursplan behövs och den kan med fördel arbetas fram mellan arbetsmarknadens parter och ansvarig myndighet.
mot · GZ02Ub371 · 2011-10-03 00:00:00 — Elevers rätt att utvärdera sina lärare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elevers rätt att utvärdera sina lärare och sin skolsituation. Det är hög tid att öka barns och ungas makt och delaktighet i skolan. Med den borgerliga utbildningspolitiken har man infört nya regler där eleverna ska bli utvärderade och granskade. Vi tycker inte att det är en väg till en bättre skola att föra in betygsliknande omdömen från första klass för att utvärdera eleven. Istället bör man tänka på att göra barnen mer delaktiga i skolan och undervisningen och se det som en del av en bättre skola för eleverna. Vi tror att det skulle vara mycket intressant och utvecklande att låta eleverna vara med och utveckla skolan, exempelvis genom att skriftligt få utvärdera sin arbetsmiljö, arbetssituation och sina lärare. Det är utvecklande för barnets möjlighet att formulera sig kring sin situation och sina upplevelser, men också ett viktigt led i utvecklingen av skolan. Att föra in betygsliknande omdömen av eleverna från första klass är inte lämpligt. Hur ska en sjuåring veta vad som krävs av honom eller henne? Och är det helt styrda elever som inte vågar ha egna åsikter som vi ska forma i den nya skolan? Vill vi inte istället ha barn som vågar stå för sina åsikter och gärna utvecklar debatten i klassrummet istället för att sitta tyst av rädsla för att få ett dåligt omdöme? Däremot anser vi att barnens synpunkter skulle öka kvaliteten på utbildningen. En skriftlig utvärdering av skolan och lärarens insatser måste givetvis ske med hänsyn tagen till elevens ålder och mognad. Eller för att citera artikel 12: Konventionsstaterna skall tillförsäkra det barn som är i stånd att bilda egna åsikter rätten att fritt uttrycka dessa i alla frågor som rör barnet, varvid barnets åsikter skall tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Arbetet med elevinflytande och elevdemokrati skiljer sig mycket åt mellan olika kommuner i . På vissa håll fungerar meningsutbytet mellan elever och lärare bra men på många håll brister det. Det är därför viktigt att en standardnivå för elevers rätt till utvärdering av skolan formuleras. Precis som vuxna har rätt att utvärdera sin arbetsmiljö och arbetssituation ska barnen ha samma rätt. På så sätt kan arbetet med en skola för alla fortsätta.
mot · GZ02Ub373 · 2011-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betald specialistutbildning för sjuksköterskor och en utökning av utbildningsplatserna. Det råder stor brist på specialistutbildade sjuksköterskor och antalet minskar stadigt. Genomsnittsåldern är hög och många kommer att gå i pension. har antalet utbildade specialistsjuksköterskor sjunkit från till . anser att nivån bör ligga på . En anledning till bristen på specialistsjuksköterskor är de många hinder som står i vägen för sjuksköterskor att vidareutbilda sig. Sjuksköterskor måste oftast, till skillnad från läkare, ta tjänstledigt med studiemedel för att specialisera sig. En annan anledning är den dåliga löneutvecklingen. En specialistsjuksköterska tjänar i genomsnitt mer än en sjuksköterska och det tar innan en specialistsjuksköterska har högre aggregerad inkomst. 3Betald specialistutbildning för sjuksköterskor anser att kvaliteten i vården måste höjas genom att fler sjuksköterskor specialiserar sig. Att satsa på betald specialistutbildning för sjuksköterskor höjer inte enbart kvaliteten på vården utan skapar även arbetstillfällen genom vikariat för de anställda som vidareutbildar sig. Vårt förslag består av två delar; dels en finansiering av utbildningen så att sjuksköterskor kan gå utbildningen på arbetstid, dels en utökning av platser på utbildningarna. Sjuksköterskor bör erbjudas av lönen som är . För att så fort som möjligt lösa problemet med bristen på specialistutbildade sjuksköterskor bör även antalet platser i ett första steg utökas med 150. De utökade platserna ska i första hand ha inriktning mot distriktssköterska, vård av äldre och psykiatrisk vård eftersom det är inom dessa områden som bristen är störst. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)
mot · GZ02Ub374 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om högskolans betydelse för utbildningsnivån i . har arbetslöshetstal som , liksom , ligger över landets genomsnitt. Faktum är att dras med landets högsta arbetslöshet, vilket är ett stort bekymmer för länet och landet i sin helhet. Vidare så kan vi konstatera att har landets lägsta utbildningsnivå, vilket direkt kan kopplas ihop med den höga arbetslösheten. Sambandet mellan utbildningsnivå och möjligheter att få jobb är klart konstaterat i olika forskningsresultat. Därför är alla goda insatser för att höja människors kompetens av avgörande karaktär för en regions möjligheter till tillväxt och hög sysselsättningsgrad. Traditioner från en tidigare arbetsmarknads- och näringslivsstruktur är ett hinder för nya generationer som söker sig ut på dagens arbetsmarknad. Det kan handla om lägre insikt om att studera vidare, om att dagens arbetsplatser kräver längre och djupare formella kunskaper och om att rörligheten på arbetsmarknaden ökar. har en oerhört strategiskt viktig roll för utbildningsnivån och studiemönster i . Högskolan har kunnat visa, genom sin distansutbildning, att det går att bryta det sociala studiemönstret så att fler ungdomar och vuxna från studieovana hem väljer högre studier för att få nya jobb. För oss Gävleborgare är kanske den viktigaste aktören för att lyfta utbildningsnivån i länet. Alla är medvetna och övertygade om vikten av utbildning. Därför är det naturligt och avgörande om regionen/länet kan samlas runt sin högskola men det räcker inte med det utan staten måste ta sitt ansvar och se högskolan och dess betydelse för framtid. Vid fördelning av statliga resurser till högskolorna i landet så måste fördelningen baseras på behov och tillväxtmöjligheter. Med en genomtänkt satsning på, i stället för minskning av, resurser till ökar våra möjligheter att främja nya jobb och tillväxt i länet. Med fler studerande ökar möjligheterna att långsiktigt minska arbetslösheten i länet, och strukturomvandlingen inom näringslivet underlättas. Per (S)
mot · GZ02Ub375 · 2011-10-04 00:00:00 — Elevers tillgång till skolbibliotek tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förtydligande av skollagens krav på att elever ska ha tillgång till skolbibliotek. nya skollag (SFS 2010:800) slår fast att alla elever ska ha tillgång till ett skolbibliotek. Syftet är bland annat att öka elevers läsintresse och tillgodose deras behov av material för utbildningen. Det är mycket viktigt att elever har tillgång till ett lättillgängligt och bemannat skolbibliotek med ett varierat bokbestånd. Undersökningar som PILS och (4åringars och 15åringars läsförmåga) visar att många elever har lässvårigheter och att en avgörande skillnad mellan starka och svaga läsare handlar om regelbunden läsning. Svaga läsare har ett stort behov av hjälp och vägledning av pedagogiskt kunnig bibliotekspersonal för att hitta rätt i informationsflödet. Elever med lässvårigheter undviker ofta svårigheterna och läser sällan. Om de inte får tillräckligt med stöd är risken stor att dessa elever inte läser alls och därmed minskar sin läsförmåga ytterligare. Skolbibliotekets fysiska närhet till eleven är central, det vill säga att faktiskt finns på skolan, likaså att skolbiblioteket är öppet ofta. Det är också mycket viktigt att skolbiblioteket är bemannat med pedagogiskt kunnig bibliotekspersonal som har kunskaper om lässvårigheter och material för olika behov, till exempel lättlästa böcker och (digitalt anpassat informationssystem). Lagens nuvarande utformning om elevers tillgång till ett skolbibliotek är mycket vag. Därför måste lagen tydliggöras och ställa krav på att skolbibliotek ska finnas på skolan och vara bemannade med pedagogiskt kunnig bibliotekspersonal som har kunskaper om lässvårigheter och material för olika behov.
mot · GZ02Ub376 · 2011-10-03 00:00:00 — Den ökande analfabetismen i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att nå de kvinnor som inte nås för sfi-undervisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge alla studerande den tid inom sfi som krävs för att de ska lära sig svenska tillräckligt bra för att kunna få ett arbete, mot bakgrund av deras utbildningsbakgrund. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av könsuppdelad statistik vad gäller utbildningsbakgrund. Kvinnor som kommer till , framför allt de som kommer från och , har ofta en mycket bristfällig skolgång bakom sig. De får, av olika anledningar, minst sfi-undervisning och de har svårast att komma ut på arbetsmarknaden. Bland dessa kvinnor ökar analfabetismen. Deras möjligheter att stötta och hjälpa sina barn i skolan blir därmed också mycket begränsade. Deras möjligheter att integreras, få ett jobb och ett socialt liv utanför familj och släkt förblir obefintliga. visar i rapporten en beskrivning av läget i hur stora skillnaderna är mellan olika grupper i . I rapporten kan man läsa om utbildningsbakgrund för kvinnor och män som bott i mindre än . av kvinnorna från och av kvinnorna från hade enbart förgymnasial utbildning. Dessutom visas att hos av kvinnorna från var utbildningsbakgrunden okänd. Motsvarande siffra för kvinnorna från var . Sfi-statistiken från visar att det fanns 52 331 kvinnor i sfi, varav hade en skolbakgrund kortare än . Den siffran har med säkerhet stigit . Den största gruppen av nyanlända som inte finns i sfi är kvinnor vilket innebär att antalet med nästan ingen skolgång bakom sig är mycket högre. Det är mycket svårt att få en ordentlig bild av hur förhållandena egentligen ser ut, eftersom uppgifter och statistik när det gäller utbildningsbakgrund dels inte är könsuppdelad, dels inte använder samma begrepp. Om vi i menar det vi säger om integration och lika möjligheter, om att den etniska mångfalden är berikande och en tillgång för oss alla både för oss som enskilda människor och som land då är det att agera!
mot · GZ02Ub377 · 2011-10-04 00:00:00 — Barngruppernas storlek i förskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av barngruppernas storlek och sammansättning i relation till personaltäthet och personalens pedagogiska kunskaper i förskolan. har en väl utbyggd barnomsorg i de flesta kommuner. Under har dock barngrupperna ökat anmärkningsvärt i storlek. Det är inte ovanligt att en förskoleavdelning består av 2224 barn. Mängden barn på en avdelning gör att det i många fall kan bli svårt att se varje barn individuellt och att stimulera pedagogiskt för bästa utvecklingspotential. Dessutom ökar smittrisken avsevärt med stora grupper. Barn behöver bland annat utveckla sin språkliga och intellektuella nivå tillsammans med andra barn men måste också få bygga en varaktig relation med både vuxna och barn i förskolan. Antalet anställda i förhållande till antalet barn har minskat drastiskt sedan förskolan blev ett begrepp i . Ett sätt att ta vara på både barn och vuxna är att minska antalet barn i varje grupp och behålla antalet anställda. Barn med behov av särskilt stöd gynnas oftast speciellt mycket av mindre barngrupper och blir därmed inte utpekade på samma sätt när den pedagogiska personalen finns till hands. Konflikthantering i stora grupper leder till att den starke vinner och inte att barn får lära sig att hantera konflikter och lösa dem på ett bra sätt. I mindre grupper kan personalen ingripa på ett mer adekvat sätt och se till att konflikter löser sig på ett för både barnet och gruppen bättre sätt. Ljudnivån är ett annat exempel som förutom att det ger hörselproblem även medför att stökiga miljöer blir vardag och att det beteende det medför tas med upp i åldrarna. Barnen är vår framtid och vi måste ta väl hand om dem.
mot · GZ02Ub378 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hålla mängden läxor under kontroll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ordna läxhjälp i skolans regi. Kunskap och bildning är fortfarande en klassfråga. Alla barn är inte lika och det är skolans uppgift att arbeta för att utjämna de olika förutsättningar som barn har så att varje barn får likvärdiga möjligheter till kunskap. Skolan har det övergripande ansvaret att se till att varje elev når uppsatta mål. Detta ansvar kan inte överlåtas på någon annan. Här kommer läxorna in. Om det är besvärligt att lära kan det kännas övermänskligt att också få med sig läxor hem. Familjer ser olika ut och möjligheter till studier kan variera. Föräldrarna kanske inte kan ämnet eller har svårt att hjälpa till med läxorna. Trångboddhet kan också vara ett problem. Den traditionella skolan har valt att bortse från denna orättvisa och ger hemläxor till eleverna i vanlig ordning. Som kontrast till hemläxskolan har det växt fram alltfler skolor som har valt att helt utesluta läxor från undervisningen. Vi anser inte att läxorna ska skippas helt och hållet, men hållas under kontroll. Målsättningen bör vara att läxorna är vettiga och inte så många att det mesta av fritiden går åt till läxläsning. Det är dessutom nödvändigt att ordna läxhjälp i skolans regi på ett bra sätt för att nå de elever som vill och behöver det.
mot · GZ02Ub379 · 2011-10-04 00:00:00 — Utbildning och forskning i län tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning och forskning i län. Linnéuniversitetet i och är en stark regional tillväxtfaktor med ett högt söktryck från studenterna. är ett viktigt nav för utvecklingen i länet och i sydöstra . Genom ytterligare forskningsresurser bidrar Linnéuniversitetet till att indirekt påverka och utveckla regionens näringsliv och offentliga sektor. Det är flera utbildningsområden som har ett hållbarhetsperspektiv och därmed är extra viktiga för län: ekonomi och turism, design, miljövetenskap och miljöteknik, det området, sjö- och driftsteknik och utbildningar inriktade på hälsa, omsorg och skola. Det är angeläget att samtliga dessa områden har en stark förankring i forskning som knyter an till regionens nuvarande och kommande näringsliv och offentliga sektor. På det sättet kan vi också främja att en hög andel gymnasieelever söker vidare till högre utbildning eftersom studenter lägger stor vikt vid att forskning finns vid lärosätena. Att Linnéuniversitetet får behålla det antal platser som har är en grundförutsättning. Att få ökade forskningsresurser så att lärosätet kan utveckla forskningen gör att regionens långsiktiga utveckling säkras. Forskningen sker i nära samverkan med näringslivet, vilket skapar förutsättningar för nya etableringar och arbetstillfällen och utveckling av redan befintlig verksamhet. Företagens kontakter och samarbete med forskningen måste intensifieras för att utveckla såväl nya produkter som nya och rationellare produktionsprocesser.
mot · GZ02Ub381 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla komvux. Svenska utbildningssatsningar har medgett att vi internationellt sett har en väldigt hög utbildningsnivå i . Genom en välfungerande grundskola, högt deltagande i den gymnasiala utbildningen samt den breda högskolan ligger i världsklass när det kommer till utbildning. Trots detta finns det uppskattningsvis 800 000 vuxna som saknar fullständig gymnasieutbildning och som därför haft mindre möjlighet att utvecklas på arbetsmarknaden än den övriga befolkningen. Det är därför mycket oroande att regeringen inte tar denna situation på allvar. Man har också dragit in bidraget till de fackliga organisationerna, handikapporganisationerna och andra organisationer för uppsökande verksamhet, vilket är mycket olyckligt. Man har dessutom förändrat de fördelningskriterier som innebar att kommuner med hög arbetslöshet, många invandrare och låg utbildningsnivå fick mer tilldelning än kommuner med en motsatt situation. Kommuner som har ett stort behov får mindre och kommuner med ett mindre behov får mer. Detta är helt ologiskt och måste rättas till. Därför måste frågan om att återinföra bidraget till de fackliga organisationerna, handikapporganisationerna och andra organisationer för uppsökande verksamhet skyndsamt ses över. Även återinförande av tidigare fördelningskriterier för komvux behöver ses över. Det är viktigt att alla får en möjlighet till en andra chans. Det livslånga lärandet riskerar att försämras avsevärt om man inte utvecklar komvuxverksamheten.
mot · GZ02Ub382 · 2011-10-01 00:00:00 — Skolan och hedersrelaterat våld och förtryck tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska ta fram förslag till lagstiftning som gör det straffbart för föräldrar att vägra låta sina barn delta i all obligatorisk undervisning i . Alla barn har samma rätt till undervisning Kampen mot det hedersrelaterade våldet och förtrycket måste börja redan i skolan. tas det inte tillräckligt på allvar när elever hindras av sina föräldrar att delta i sexualundervisning eller gymnastiklektioner. En studie gjord av visar på skrämmande siffror. av flickorna och av pojkarna med invandrarbakgrund på högstadiet hindrades av sina föräldrar att delta i ett eller flera utbildningsinslag i skolan. I en kollektiv skräck bland stora delar av skolväsendet vågar man inte ta tag i problemen. I stället för att hjälpa barnen som tvingas utebli från undervisningen så blundar man, allt på grund av rädsla för att bli misstänkt för att vara främlingsfientlig om man tar tag i problemet, som främst drabbar barn med invandrarbakgrund men som även kan drabba barn till föräldrar som är aktiva inom t.ex. Jehovas vittnen. Många av de barn och ungdomar som lever med hedersrelaterade familjestrukturer har skolan som en av få frizoner från övervakning och förtryck. Skolan måste i större utsträckning ta ansvar för att skolplikten fullgörs bland de barn vars föräldrar inte vill deras bästa. Dagens lagstiftning säger att elever kan befrias från obligatorisk undervisning vid särskilda omständigheter. Lagtextens luddighet gör att det är lätt att tolka om, rädslan för rasistanklagelser gör att många rektorer har svårt att sätta ned foten då det kommer till invandrarbarns utbildning. I finns en lagstiftning som säger att all undervisning är obligatorisk och att det är brottsligt för föräldrar att mot barnets vilja hindra barnet från att delta i delar av undervisningen. Lagstiftningen ger en tydlig signal om att barn, oavsett kulturell och religiös bakgrund, har rätt till undervisning. Det är även en tydlig markering mot hederskulturen. Regeringen bör därför lägga fram förslag till en liknande lagstiftning för att möjliggöra en rättvis skolgång för alla elever. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)
mot · GZ02Ub386 · 2011-10-04 00:00:00 — Behov av extra skolår tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förlängt skolår för elever med neuropsykiatriska funktionshinder. Elever med funktionsnedsättningar blir ofta utan jobb och stoppas av nya högskoleregler. För den som har svårigheter att planera och strukturera sin vardag är det knappast troligt att man kontrollerar vilka antagningskrav en utbildning man vill läsa senare i livet har och väljer rätt tillvalsämnen redan på gymnasiet. Detta är läget för elever med neuropsykiatriska funktionshinder. För dem som har läst ett yrkesförberedande program ställs ännu högre krav på planering när det kommer till val av kurser. Exempelvis kräver ett flertal högskoleutbildningar att den blivande studenten läst minst B-nivå i bland annat engelska eller matematik på gymnasiet, ämnen som inte är obligatoriska i de yrkesförberedande programmen. Personer med neuropsykiatriska funktionshinder har i högre grad än andra behov av förlängd skolgång och att komplettera sina betyg. Med de nya antagningsreglerna blir det svårare att bli antagen till en utbildning om man kompletterat eller läst upp sina betyg i efterhand, eftersom man hamnar i en egen mindre kvot, skild från dem som söker direkt från gymnasiet. Det är viktigt att man ger alla ungdomar chansen att läsa vidare, att man öppnar upp och ger utbildningsmöjligheter. bör se över antagningsreglerna för att motverka att de med neuropsykiatriska funktionshinder/ungdomar får utstå hinder senare i livet. Det är kunskapen som bör premieras, inte när studenten läst en kurs.