mot · GZ02Fi240 · 2011-10-05 00:00:00 — Studierna kan bedrivas på grundskole- eller gymnasienivå för att uppnå en gymnasieexamen med grundläggande behörighet till högskolan. Korttidsstudiestödet ska kunna kombineras med annan branschspecifik utbildning som arbetsgivaren betalar. Stödet ersätter förlorad arbetsförtjänst och uppgår till . Vi investerar , vilket räcker till studier på deltid () för 5 000 personer 2012 och kommande år. Kunskapskraven på arbetsmarknaden ökar . Det gäller både generella kunskaper och mer specialiserad kompetens. Antalet jobb som inte kräver gymnasiekompetens för att få anställning minskar i rask takt medan efterfrågan på gymnasial utbildning, särskilt yrkesutbildning, är fortsatt stor, och efterfrågan på högre utbildning ökar markant och förväntas att fortsätta öka . Kvalificerade yrkesutbildningar och yrkeshögskoleutbildningar är av stor vikt för att arbetsgivare ska hitta00 rätt utbildad personal och är ett snabbt sätt för den enskilde att få ett kvalificerat arbete. beviljades av ansökningarna om att bedriva Yh-utbildning med statligt stöd och det var i genomsnitt 3,7 sökande per studieplats. Det visar på behovet av att utöka möjligheterna att studera inom ramen för . Därför investerar vi i 6 500 platser och avsätter . Vi vill pröva att satsa på särskilda utbildningar inom i socialt utsatta områden riktade mot studenter med utländsk bakgrund syftande till att bygga ihop språklig och kulturell kompetens med företagande och handel. Högre utbildning lönar sig på alla sätt, för såväl den enskilde som samhället. Den enskilde får högre lön, lägre risk för arbetslöshet, bättre hälsa och utvecklingsmöjligheter. Samhället investerar i utbildning och får tillbaka mångdubbelt i tillväxt och utvecklingskraft. Kvaliteten inom den högre utbildningen behöver höjas, särskilt inom samhällsvetenskap och humaniora. Antalet studenter per lärare har ökat och det är inte ovanligt med så lite lärarledd tid som . Vi vill förbättra kvaliteten i högre utbildning genom att möjliggöra mer undervisningstid och möjlighet för studenterna att göra praktik inom ramen för sin utbildning och tillför . Regeringen väljer att dra ned antalet högskoleplatser som antalet 2024-åringar blir fler , 2013 och 2014. Och som arbetslösheten, och inte minst ungdomsarbetslösheten, är fortsatt rekordhög. Därför investerar vi i 8 700 platser till en kostnad av . Vi vill fördela antalet högskoleplatser efter de behov som finns på arbetsmarknaden. Det finns en stor oro för att den nuvarande politiken leder till att de nyare universiteten och mindre högskolorna utarmas. Vi vill ha tillväxt och utvecklingskraft i hela och investerar därför i lärosäten i hela landet. Vi uppdrar åt att fördela medel till de nya studieplatserna. I ett modernt samhälle är det viktigt att möjliggöra för människor att gå mellan arbetsliv och studier. Ett bra sätt att uppnå det och bredda rekrytering till högskolan är att låta arbetslivserfarenhet vara meriterande vid tillträde till högskolestudier. De flesta länder i strävar efter att få fler som läser vidare, har gått åt motsatt håll. Vårt långsiktiga mål är att alla som vill och är kvalificerade ska ges möjlighet att läsa på högskolor och universitet. Investeringar i utbildning och jobb för unga 2012 vuxenutbildning, inklusive yrkesvux 8.2Stärkt konkurrenskraft för välfärd och nya jobb är i förvandling. Globaliseringen innebär en ändrad arbetsfördelning i världen där nya länder i , och tar över delar av den produktion vi tidigare levde på. Det är inget nytt fenomen; vi känner igen det sen tidigare. Strukturomvandlingen av svensk ekonomi är en ständigt pågående process, men den beskrivs inte med en jämn utvecklingskurva. Perioder av relativt lågt omvandlingstryck avlöses av mer intensiva utvecklingsfaser. När befolkningsmässiga giganter som och nu i snabb takt vävs in i den globala ekonomin kommer det att få stora konsekvenser för ett litet utrikeshandelsberoende land som . Vi kommer fortsatt att utsättas för ett högt strukturomvandlingstryck. Vår framtid som industrination förutsätter att vi tillvaratar våra komparativa fördelar i relation till omvärlden. Inte minst krävs det att vi som nation kraftsamlar och samarbetar mellan olika sektorer. Att konkurrera med låga löner har aldrig varit ett framgångskoncept för . Istället måste vi fortsätta utvecklingen mot produktion av varor och tjänster med ett allt större kunskapsinnehåll. Varor och tjänster med ett högt förädlingsvärde betingar ett högre pris och skapar större inkomster för . I den globala ekonomin är det inte enbart företag som konkurrerar med varandra. I en allt större utsträckning konkurrerar också länder och regioner om bland annat investeringar och arbetstillfällen. Ett litet exportberoende land som är helt beroende av att det finns ett fungerande och väl utvecklat samarbete mellan alla aktörer som kan bidra till att blir framgångsrikt i den internationella konkurrensen. Det krävs helt enkelt ett förtroendefullt och strategiskt samarbete mellan politik, näringsliv, fack och akademi. Dagens situation lämnar tyvärr mycket övrigt att önska. har ett antal starka kluster av kunskap och företag. Utmärkande för dessa är att de består av ett större antal företag som både konkurrerar och samarbetar. Det bedrivs avancerad forskning såväl inom företagen som i samarbete med högskolor och universitet. I regeringsställning utformade vi socialdemokrater strategiska program för ett antal nyckelbranscher i syfte att stärka konkurrenskraft. Samarbetet mellan stat, näringsliv, fack och akademi stärktes. Programmen har visat sig framgångsrika och haft stor relevans för näringslivet. Vi vill se mer av samverkan mellan politik och näringsliv och vill därför bygga vidare på modellen med strategisk samverkan mellan olika samhällssektorer. behöver mer av samarbete och gemensamma prioriteringar av forskningsresurser, utbildningsinsatser och export- och investeringsfrämjande. Den snabba omvandlingen av ekonomin gör det emellertid allt vanskligare att bygga upp en modell för strategisk samverkan utifrån den formella/statistiska indelningen av näringslivet i olika branscher. Företag i olika branscher och av olika storlek blir alltmer integrerade med varandra i komplexa produktions- och innovationssystem som oftast inte låter sig beskrivas med hjälp av den traditionella branschnomenklaturen. Därför vill vi i dialog med näringslivet, akademin och de fackliga organisationerna utveckla en samverkansmodell som inte i första hand fokuserar på enskilda branscher utan istället tar sin utgångspunkt i centrala framtidsutmaningar för vårt samhälle både inhemska och globala. Ansatsen bygger på tanken att framtidens samhälliga möjligheter och utmaningar, rätt hanterade, i många fall kan innebära betydande möjligheter att stärka svensk konkurrenskraft och därmed skapa nya arbetstillfällen. Identifieringen av vilka områden som borde bli föremål för strategisk samverkan vill vi genomföra förutsättningslöst och i nära dialog med representanter för olika samhällssektorer. Vi vill dock redan nu se ett antal områden som förefaller naturliga att kraftsamla kring, men även andra områden kan naturligtvis bli aktuella: Miljö- och energiområdet: Vi står inför betydande utmaningar inom miljö- och energiområdet. En framsynt klimatomställning och utvecklingen av förnyelsebara energikällor kommer att skapa nya arbetstillfällen och generera exportinkomster. Framtidens transportlösningar: En hållbar utveckling förutsätter att vi utvecklar våra transportsystem såväl de kollektiva som de privata. Vi vill därför bygga vidare på de initiativ som Socialdemokraterna tidigare genomfört i form av olika strategiska program för fordonsindustrin, men även utveckla nya samarbetsprogram avseende kollektiva transporter. Den demografiska utmaningen: Den snabba ökningen av antalet personer i vårdkrävande ålder ställer stora krav på hela vård- och omsorgssektorn. Det är en utmaning som dessutom har gemensam med i princip hela , vilket innebär att svenska produkt- och processinnovationer på det här området kan ge ett tydlig mervärde till vården och omsorgen av våra gamla, som svenska produkter och tjänster kan få avsättning på utländska marknader. Hälsa livsvetenskaperna: har stolta traditioner när det gäller utveckling av sjukvård, läkemedel och medicinsk teknik. Tyvärr utnyttjas inte möjligheterna fullt ut för samverkan mellan sjukvården, industrin och akademin. Vi vill därför se ett målmedvetet och strategiskt samarbete mellan sjukvårdens alla aktörer i syfte att utveckla såväl sjukvården, den medicinska forskningen som läkemedelsindustrin och den medicintekniska industrin. Få samhällsområden lämpar sig så väl för den här typen av samarbete som just den mycket kunskapsintensiva hälso- och sjukvården. attraktionskraft: Vårt land erbjuder fantastiska möjligheter till upplevelser av olika slag. Vi har en storslagen natur, rikt kulturarv, kulinarisk höjd, etcetera. En strategisk satsning kring den svenska besöksnäringen skapar inte bara arbetstillfällen och genererar inkomster. En växande besöksnäring positionerar också internationellt. Vi avsätter , det vill säga totalt 2 miljarder för olika strategiska samverkansprogram. har präglats av en mycket god kapitaltillgång i den globala ekonomin, en era som synes vara på väg mot sitt slut. Parallellt med att i övergången mot en mer konsumtionsinriktad tillväxt av allt att döma kommer att minska sina placeringar i utländska tillgångar sker nu också en bred global uppstramning av de institutionella ramverken kring finansmarknaderna. Sammantaget talar detta för att det kommer att dröja mycket länge innan vi når samma nivå på kapitaltillgången i ekonomin som vi vant oss vid under det senaste dryga decenniet. Den brist på privat riskkapital som redan nu är påtaglig inom vissa segment av den svenska ekonomin kommer därför sannolikt bli än mer uttalad . Det finns således goda argument för att öka de statliga insatserna på riskkapitalområdet. Det är mot den bakgrunden vi vill skapa en riskkapitalfond med en total initial investeringsportfölj på . Fonden ska ha ett särskilt fokus på innovativa små och medelstora industri- och tjänsteföretag. Fonden ska agera marknadskompletterande, vilket innebär att enskilda engagemang ska avslutas när företaget nått en mognad som möjliggör privat finansiering. Fonden finansieras genom en avveckling av det statliga venture capital-bolaget som synes ha misslyckats i sitt uppdrag att stimulera fram investeringar i svensk fordonsteknikutveckling. Sedan starten har bolaget endast beslutat om investeringar för av sitt totala kapital på . En god tillgång på riskvilligt kapital är avgörande i en innovationsdriven, kunskapsbaserad ekonomi. Vi vill införa ett riskkapitalavdrag för personer som investerar i ett nystartat bolag enligt den modell som föreslogs i den statliga (SOU 2009:33). Utredningen föreslog att fysiska personer som mot betalning i pengar har förvärvat aktier i onoterade bolag ska kunna få skattereduktion. Aktierna ska ha tecknats vid bildande eller vid nyemission. Skattereduktionen föreslås uppgå till av det belopp som motsvarar betalningen. Skattereduktionen får dock inte överstiga per person och år. Den statligt finansierade forskningen är en viktig hörnsten i innovationspolitiken. Grundforskningen tillhör den absoluta kärnan i det offentliga åtagandet. Det är i första hand statens uppgift att stärka den svenska forskningsbasen och vi ser ett behov av att långsiktigt öka investeringarna i statlig forskning. Det finns även ett behov av att se över hur forskningsresurserna inom befintlig ram fördelas och organiseras. Det finns sannolikt en rad sätt att få bättre utväxling på insatta resurser. Det kan till exempel röra sig om att utveckla miljöer för spetsforskning och för samverkan med externa aktörer. Det är också intressant att överväga om det behövs mer av satsningar på tvärdisciplinär och tillämpad forskning för att öka kommersialiseringen av forskningsresultat. Detta är frågor som vi vill hantera inom ramen för en strukturerad strategisk samverkan mellan stat, akademi och näringsliv (se ovan). I ett flertal industriländer har det införts olika typer av skatteincitament för ökade investeringar i FoU och förbättrad riskkapitalförsörjning. I ges till exempel skattelättnader (Skattefunn) som innebär att företagen utöver normala kostnadsavdrag får göra 1820 procents skatteavdrag för FoU-investeringar. En annan intressant modell är det nederländska systemet med innovationsboxar som innebär att de intäkter som genereras av investeringar i immateriella tillgångar belastas med en lägre bolagsskatt. Ett liknade system är även under utveckling i . Ett flertal länder, bland annat , har även infört ett så kallat riskkapitalavdrag, det vill säga en möjlighet för fysiska personer att få göra avdrag på sin inkomst för den osäkerhet som det innebär att investera i små oprövade bolag. Vi vill inom ramen för vår skatteöversyn se över möjligheter att skapa mer gynnsamma skattemässiga förutsättningar för FoU-investeringar och riskvilligt kapital. har tappat i internationella kunskapsmätningar i skolan. är det också en lägre andel av eleverna i som når målen i matematik, engelska och svenska eller svenska som andraspråk, och som är behöriga att komma in på gymnasieskolans nationella program. Det är nu så många som av eleverna som inte är behöriga att gå vidare till gymnasieskolans nationella program. Vi tappar nu också vår tidigare tätposition vad gäller likvärdighet i skolan. Vi liknar nu och mer än , och när det gäller betydelsen av elevens socioekonomiska bakgrund. Det är inte länder som vi är vana att jämföra oss med i dessa sammanhang. Den ökande skolsegregationen är en av huvudförklaringarna till de sjunkande kunskapsresultaten. Detta är djupt allvarligt och ett stort misslyckande för skolpolitiken vars mål ska vara att ta vara på varje elevs potential. Att en så stor andel av eleverna i och gymnasieskolan inte når målen är ett av våra stora samhällsproblem. Staten och kommunerna behöver gemensamt ta fram en strategi för att de nationella målen ska kunna uppnås. De kommuner som är nära eller redan uppnår de nationella målen ska sporras att lyckas än bättre. De kommuner som har långt kvar innan de når de nationella målen ska ges särskilt stöd för att göra det. gör analysen att den ökande skolsegregationen är en av huvudförklaringarna till de sjunkande kunskapsresultaten. Regeringens finanspolitiska råd skriver rapport: Regeringen gör knappast heller tillräckligt (om ens något) för att motverka den ökade segregationen. Det är ett rejält underkännande av regeringens politik. Skolpolitiken behöver utvecklas för att motverka den tilltagande segregationen i svensk skola där barn delas upp på olika skolor utifrån sin bakgrund och där elevens sociala och eventuella utländska bakgrund har en mycket stor inverkan på skolresultaten. Varje barn har rätt att utvecklas och forma sitt eget liv. Men vi ser sjunkande kunskapsresultat, ökad skolsegregation och ökad ungdomsarbetslöshet. Det kräver investeringar i utbildning. 8.3.1Reformer för kunskap och likvärdighet Alla skolor ska vara bra skolor, och alla barn och ungdomar ska få en god och likvärdig utbildning. Det innebär för oss att alla elever ska ha samma möjlighet att lyckas i skolan oavsett från vilken familj de kommer eller var de bor. Det enskilt viktigaste för elevernas resultat är att de möter en riktigt bra lärare. Kvaliteten i ett utbildningssystem kan aldrig bli högre än kvaliteten på dess lärare. Söktrycket till lärarutbildningen fortsätter att sjunka och var det bara 1,3 förstahandssökande till varje plats på lärarutbildningen. Det är inte hållbart. Ökande kunskapsresultat i den svenska skolan kräver att många ambitiösa och duktiga studenter väljer att utbilda sig till lärare. Då måste det också löna sig bra att utbilda sig till och arbeta som lärare. Vi vill därför genomföra en rad reformer för att höja kunskapsnivån och öka likvärdigheten i den svenska skolan. Lärare ska garanteras kompetensutveckling Kontinuerlig fortbildning och kompetensutveckling måste vara naturliga inslag i lärarrollen och stödjas genom gemensamma satsningar från staten och skolhuvudmännen och med huvudsaklig förläggning vid högskolor och universitet. Vi vill avsätta för kompetensutveckling av lärare och förskolans personal. Skolans huvudman, rektor och lärare bör i stor utsträckning avgöra vilken kompetensutveckling som behövs för att lyfta resultaten och höja undervisningens kvalitet. Sfi-lärarna behöver särskilt uppmärksammas då en stor andel saknar behörighet att undervisa. Det ska gå att göra karriär som lärare Vi vill se fler karriärvägar för lärare i skolan. Skolhuvudmännen bör tillvarata den kompetens som lärarna besitter och stimulera till professionell utveckling och större ansvarstagande i skolan. Det kan exempelvis handla om att ta ansvar för ämne och ämnesutveckling, kvalitetsarbete, bedömning och betygssättning, handledarskap för lärarstudenter samt mentorskap för nyutbildade lärare. De skolor som har allra svårast att nå målet att alla elever ska nå målen i skolan behöver utvecklas i snabbast takt. Vi vill satsa för att attrahera de bästa lärarna till skolor med störst utmaningar och ge mer betalt till de lärare som i dessa skolor tar på sig ett större ansvar för skolans och elevernas utveckling. Inför lämplighetstest till lärarutbildningen Lärarutbildningen och lärarrollen är fundamental för resultaten i skolan. Vi vill skapa en miljö där många av de bästa studenterna i varje generation väljer att bli lärare. Det finns inget finare än att arbeta med att ge barn färdigheter och kunskaper, som en stabil plattform för resten av livet. Vi vill därför förändra antagningen till lärarutbildningen. Antagningen bör bygga inte enbart på studieresultat utan också på omfattande tester som prövar lämpligheten och intresset för läraryrket. Rektorer är nyckelpersoner i skolan som chefer och som handledare för pedagogerna. De behöver mer tid för sitt pedagogiska uppdrag. Skolledaren är ofta ensam ledare på sin skola med ansvar inte bara för att följa skollag och skolförordning utan också annan lagstiftning liksom arbetsmiljö och arbetsrätt, verksamhetsutveckling, ekonomi, personal, kontakter med elever och föräldrar m.m. Självklart hinner man då inte fullt ut med att bära det pedagogiska utvecklingsansvaret. Vi vill utveckla rektorsrollen för att sätta det pedagogiska uppdraget främst och avsätter för ändamålet. Fördela resurser utifrån elevernas behov Resurser ska fördelas till skolorna utifrån elevernas behov. Det kan te sig som en självklarhet men är det inte. De flesta kommuner fördelar pengar till skolorna huvudsakligen utifrån hur många elever de har, utan att ta hänsyn till behoven i elevgruppen. Enligt utifrån förutsättningar och behov så finns en generell tilläggsresurs, som förskolor och skolor får utifrån sin socioekonomiska struktur, i ungefär var femte kommun när det gäller förskola, i ungefär var fjärde när det gäller grundskola och i ungefär var tionde när det gäller fritidshem. Resurser differentieras inte tillräckligt mycket med tanke på de stora skillnader som finns i förskolors och skolors förutsättningar för sin verksamhet. menar att det här systemet bidrar till att öka ojämlikheten i den svenska skolan. Det kan inte få fortsätta, skollagen måste ändras. Nytt mål i skollagen som innebär att varje skola ska ha en blandad elevgrupp Alla skolor oavsett huvudman ska vara öppna för alla elever och ska ha samma rättigheter och skyldigheter. Liksom högskolelagen ställer krav på lärosätena att arbeta med breddad rekrytering anser vi att det ska föras in ett nytt övergripande mål för skolan i skollagen: Skolhuvudmannen ska arbeta för att sammansättningen av elever i varje skola ska vara heterogen vad gäller kön samt social och etnisk bakgrund. Inga återvändsgränder i utbildningssystemet to Equity in Education betonar att gymnasieutbildning måste vara attraktiv för alla och erbjuda högkvalitativ utbildning utan återvändsgränder samt vara en effektiv väg ut i arbetslivet. rekommenderar att yrkesprogrammen ska leda till behörighet för högskolestudier, då det ger högre status åt gymnasieprogrammen. Samtliga utbildningar ska ge gedigna kunskaper och leda till en gymnasieexamen. Därigenom blir alla väl rustade för att klara arbetslivet och fortsatt utbildning. Regeringen har valt den motsatta vägen och tagit bort högskolebehörigheten för gymnasieelever. Resultatet är färre sökande till yrkesutbildningarna. Högskolebehörighet ska vara en självklarhet på alla gymnasieutbildningar i . Tidiga insatser för elever som inte når målen Ett språkutvecklande arbete är oerhört viktigt för att ge alla barn en bra start i sin skolgång och bör prioriteras i förskolan och skolan. Det behövs snabba insatser för att vända en negativ utveckling på skol-, klass- och individnivå. Den viktigaste orsaken till ungdomars långtidsarbetslöshet är bristande utbildning. Men vi ska inte vänta tills eleverna går i högre årskurser innan kraftfulla insatser sätts in för elever som inte når målen. En större del av dagen eller året ska användas för att se till att alla elever når målen för sin årskurs. En alltför liten del av satsningen på sommarskolor har gått till elever i de lägre årskurserna. av resurserna på sommarskola gick till elever i årskurs 16. Förbättra kunskapsresultaten för elever med utländsk bakgrund Det finns en oacceptabel skillnad i skolresultat mellan elever med svensk och elever med utländsk bakgrund. Kunskaper i svenska och modersmål är starkt korrelerade med skolframgång i stort. Därför vill vi utveckla undervisningen i svenska som andraspråk och modersmålsundervisningen genom högre behörighetskrav för lärare, kompetensutveckling av lärarna och utveckling av undervisningen. Vi vill utveckla nationella bedömningsverktyg för att avgöra vilka elever som har behov av att läsa svenska som andraspråk. Lärare i svenska som andraspråk ska ha lika höga krav på behörighet som lärare i svenska i respektive årskurs. Modersmålslärare ska inte vara undantagna från kravet på lärarlegitimation utan ska ha en lärarutbildning och ämneskompetens i modersmålet och därmed också kunna undervisa elever som inte har språket som modersmål i främmande språk. Kurser i modersmål ska också ge meritpoäng på samma sätt som andra kurser i språk. Studerade kurser i språk ska värderas på samma sätt och en elev ska inte behöva välja bort att läsa modersmål för att det inte ger meritpoäng på samma sätt som andra språkkurser. Skär inte ned på gymnasieskolan Regeringen gör en neddragning till gymnasieskolan med 2012 med hänvisning till den nya gymnasiereformen. Regeringen har inte visat hur den reformerade gymnasieskolan ger lägre kostnader för kommunerna. När gymnasieskolans kostnadsutveckling med anledning av gymnasiereformen har utretts kommer vi att ta ställning till frågan. avsätter vi till gymnasieskolan. 8.4Sverige behöver en kompetensförsäkring Kompetens är en av de avgörande faktorerna bakom ekonomisk tillväxt. En välutbildad arbetskraft betyder att fler kan ta ett vidare ansvar, att det blir möjligt att höja förädlingsvärdet på produktionen. I en allt skarpare global konkurrens är den viktigaste konkurrensfördelen att lära nytt och kunna ställa om snabbare än konkurrenterna. Utbildningsnivån påverkar även BNP. En undersökning av 83 rika och fattiga länder visar att extra utbildning ger en BNP-nivå som är högre per capita. Om man begränsar undersökningen till 23 blir utfallet svagare men fortfarande signifikant, längre utbildning ger då högre BNP-nivå. I har andelen med gymnasiekompetens liksom andelen av arbetskraften som har högskoleutbildning stadigt ökat. Trots detta är det ca 840 000 personer som befinner sig på arbetsmarknaden och har högst grundskoleutbildning, varav mer än hälften är och alltså har kvar i yrkeslivet.