mot · GZ02Fi242 · 2011-09-29 00:00:00 — I syfte att bromsa segregationen och underlätta situationen för redan invandrartäta kommuner ska asylsökande bo på anvisad förläggning till dess att frågan om uppehållstillstånd är behandlad. Lagen om eget boende bör därför rivas upp. bedömning är att ovanstående regelskärpningar tillsammans med införandet av partiets övriga invandrings- och integrationspolitiska åtgärder skulle medföra en minskning av asylinvandringen med tillsammans med en kraftig minskning av samhällets kostnader för denna invandring. Det skulle gynna de som på allvar vill komma till och som har en önskan om att göra rätt för sig och delta i det svenska samhällslivet. 7.1.3Skärpta krav för anhöriginvandring Enligt siffror beviljades totalt 76 997 uppehållstillstånd . Av dessa var 34 082, vilket motsvarar , uppehållstillstånd som beviljats av anhörigskäl. 2005 beviljades totalt 21 908 uppehållstillstånd av anhörigskäl. På enbart ökade alltså antalet uppehållstillstånd inom denna kategori med . 2010 beviljades 69 916 uppehållstillstånd, varav 24 626, eller , kan hänföras till anhöriginvandring. 57 Med andra ord fortsatte anhöriginvandringen att utgöra den enskilt största invandringskategorin, även om en viss minskning förekommit. bedömning är dock att denna minskning främst orsakats av de ändrade regler som ställt krav på somaliska invandrare att uppvisa någon form av identifikation. och regeringens överenskommelse om migrationspolitiken kan komma att riva upp detta krav.58 Överenskommelsen väntas även belasta statsbudgeten med ytterligare 1,7 mdkr.59 Enligt statistik från så var 2006 antalet personer som beviljas uppehållstillstånd på grund av anhörighetsskäl med en anknytningsperson född i med minst en svenskfödd förälder 3 500 stycken.60 är endast en mindre del av anhöriginvandrarna anhöriga till flyktingar. 2009 hamnade och i topp som ursprungsländer för personer som beviljats uppehållstillstånd på grund av anhörigskäl, med 6 273 respektive 4 757 beviljade uppehållstillstånd. Av dessa betecknades 2 525 respektive 2 115 hänföra sig till en nyetablerad anknytning, det vill säga en anhöriganknytning som uppstått efter att anknytningspersonen själv invandrat till Sverige.61 Som redan nämnts ovan arbetar regeringspartierna aktivt med för att underlätta för anhöriga till somalier att kunna ta sig till som anhöriginvandrare. Den mycket omfattande anhöriginvandringen har varit möjlig för att vi i , vid en internationell jämförelse, har mycket generösa regler för anhöriginvandring. Även med den nuvarande regeringens skärpning av regelverket är dessa tämligen generösa då undantagen är så många att hela den så kallade skärpningen ter sig vara ett populistiskt slag i luften. För att minska samhällets invandringsrelaterade kostnader och minska risken för ökad segregation liksom förekomsten av arrangerade tvångsäktenskap, vill bland annat införa nedanstående regelskärpningar beträffande anhöriginvandringen. För att äkta makar och därmed jämställda personer skall få uppehållstillstånd skall följande krav vara uppfyllda: Bägge parter skall vara över . Äktenskapet får inte ha ingåtts under tvång. Den härboende personen skall påta sig fullt försörjningsansvar för den anhörige och skall dessutom betala en engångssumma, uppgående till ett prisbasbelopp, som ett bidrag till statens utgifter för den anhöriges svenskundervisning och övriga anpassningskostnader. Den härboende personen skall inte ha mottagit försörjningsstöd under innan ansökningen sker. Den härboende personen får inte vara dömd för våld eller liknande mot en partner . Den härboende personen skall kunna erbjuda en bostad av rimlig storlek. Parets samlade anknytning till skall vara större än till något annat land. Detta gäller dock inte om den härboende personen är svensk medborgare eller har varit boende i landet . Bägge parter skall underteckna en anpassningsförklaring där man förbinder sig att delta i det svenska samhällslivet efter bästa förmåga och att följa svenska lagar och regler. bedömning är att införandet av dessa regler tillsammans med partiets övriga invandrings- och integrationspolitik kommer att minska anhöriginvandringen med . 7.1.4Från mångkultur till assimilering Eftersom den mångkulturella samhällsmodellen uppmuntrar olika etniska grupper att odla sina kulturer sida vid sida, har den av naturliga skäl lett till omfattande och stadigt tilltagande segregation. tror inte på mångkulturalism, eller någon annan segregationspolitik, som en hållbar utgångspunkt för att bygga ett harmoniskt och välfungerande samhälle. Det samhälle vi eftersträvar bygger istället på gemenskap och delaktighet. Vi vill bryta segregationen genom att gå från mångkulturalism till en politik som värnar nationen och den gemensamma identiteten. Vår modell för att ena och hålla ihop landet går ut på att å ena sidan ställa krav på invandrare som kommer till att de ska anpassa sig efter svenska lagar, normer, värderingar och sociala koder, å andra sidan framhäva det svenska språket och den svenska kulturen, historien och identiteten. Vi vill sluta dela ut skattemedel till segregerande verksamheter såsom etniska friskolor och kulturföreningar och istället satsa betydligt mer resurser på verksamheter som bevarar, stärker och levandegör det svenska kulturarvet. Vi vill sluta dela ut skattemedel till modersmålsundervisning och istället lägga mer resurser på att stärka undervisningen i svenska. Genom en politik som främjar anpassning och assimilering, kombinerat med en restriktiv invandringspolitik som inte ytterligare stärker segregationen, kommer vi att kunna föra in på en väg som leder bort från segregation och utanförskap till en starkare samhällelig gemenskap. inställning till mångkulturalismen delas av framstående ledare runtom i . har bland annat förbundskansler och premiärminister uttalat sig negativt om den massinvandringspolitik och den mångkulturalistiska utopi som präglat deras respektive länder . 7.1.5Aslyrätten urholkas Alliansens överenskommelse med Alliansen har tillsammans med ingått en ramöverenskommelse för migrationspolitiken som sträcker sig , av statsministern beskriven som historisk.62 Även om uppgörelsen är mycket oklar pekar den ändå ut en tydlig riktning för invandringspolitiken. Det är uppenbart att en generell önskan finns om mer invandring till . Tydligast har uppgörelsen varit i synen på människor som vistas i illegalt. Människor som fått avslag på sina asylansökningar men vägrat att följa dessa beslut ska enligt överenskommelsen få tillgång till offentligt finansierad vård, skola och möjligen även i någon form till arbetsmarknaden. noterar här en tydlig svängning i regeringens politik från att tidigare ha varit tydlig med att inte premiera människor som bryter mot svensk lag och att tydligt påpeka att en grund för ett fungerande asylmottagande även är att återvändandet för människor som fått avslag på sina asylansökningar fungerar. Det är uppenbart att regeringens politik på detta område har varit fullständigt misslyckad. Trots erbjudna betalningar till människor för att återvända vägrar flertalet berörda att resa tillbaka frivilligt. har tvingats överlämna 40 209 ärenden till polisen för verkställande i de fall då utlänningen inte vill åka hem frivilligt efter ett avvisningsbeslut. Av dessa har endast 11 831 verkställts. Det betyder att polisen misslyckas i av fallen. till är siffran 75 procent.63 Det handlar totalt om nästan 60 000 personer som fått avslag på sina ansökningar men som ändå inte lämnat landet. Sammanfattningsvis innebär detta att det är ungefär varannan av dem som fått avslag på sina ansökningar som fortsätter att vistas i illegalt. Detta är naturligtvis djupt oroande och skadar allvarligt trovärdigheten för svensk asylpolitik. Till detta kommer alla de som tar sig in i landet men som inte ens väljer att söka uppehållstillstånd i någon form. Denna siffra är av naturliga skäl okänd. Genom att belöna de som bryter mot svensk lagstiftning med offentligt finansierad välfärd sänder regeringen ut mycket märkliga signaler. Frågan är om det överhuvudtaget är någon mening med att ansöka om asyl innan bosättning när personer utan uppehållstillstånd i stor utsträckning ändå ska ges samma rättigheter som individer med uppehållstillstånd. Det är bedömning att uppgörelsen kommer att minska respekten för negativa beslut i asylprocessen och skapa en bisarr situation där en del av samhället ska arbeta för att personer utan tillstånd avvisas som andra delar av samhället arbetar för att göra tillvaron för dessa människor bättre. Uppskattningar från visar att det kan röra sig om 80 000 personer som befinner sig i illegalt.64 Några exakta siffror är av naturliga skäl omöjliga att få fram men vi finner det sannolikt att denna grupp växer som går. anser att det även ur en ren human synvinkel är oacceptabelt att skapa incitament för människor att försätta sig i en osäker och otrygg tillvaro. Lösningen måste vara att minska möjligheterna för denna grupp att växa genom att bekämpa människosmuggling och se till att avvisningsbesluten verkligen verkställs. Migrationsminister har tidigare deklarerat att regeringen inte tänker medverka till några nya amnestier för asylsökande som fått avslag på sina ansökningar. Eftersom den nu föreslagna politiken öppnar för just krav på tillfällig asyllagstiftning, som inställning i denna fråga är känd, är det befogat att fråga sig om regeringens hållning står fast eller om vi framöver kommer få se just generella amnestier. uppfattning är att regeringen med den föreslagna politiken sänder ut dubbla signaler och urholkar asylrätten, vilket på kommer att leda till att förtroendet för asylinstitutet urholkas helt och hållet. Människan är en fantastisk varelse. Genom vår nyfikenhet och önskan att förstå har vi byggt upp komplexa samhällen och gjort otroliga upptäckter. Varje individ har enorm kapacitet att lära och hitta sin specialitet. Skolan och den högre utbildningen ska vara den plattform där vår hjärna prövas och utvecklas, där vi kan nå vår fulla potential och där kunskap kan förmedlas och insikter skapas. Det är övertygelse att möjligheter att också kunna konkurrera i en alltmer globaliserad värld är beroende av förbättringar inom utbildningsområdet i allmänhet och inom den högre utbildningen i synnerhet. ser med oro på att resurstilldelningen till den högre utbildningen urholkats . Som en följd av detta får dagens studenter allt färre timmar lärarledd undervisning som undervisningsgrupperna blivit större, vilket kommit att innebära att utbildningskvaliteten sänkts. Vi kan inte acceptera den pågående kvalitetsförsämringen av den högre utbildningen, varför vi menar att resurstilldelningen till densamma måste ses över. Vad gäller högskolor och universitet vittnar rapporter om kurser med så få lärarledda lektioner och så pass stora studentgrupper att den viktiga interaktionen mellan lärare och elev i det närmaste är helt eliminerad. 65 Lärare vittnar om många timmar obetald arbetstid, arbetsgivare vittnar om svårigheter med att behålla kompetent personal p.g.a. bristande konkurrensfördelar rörande såväl lön som arbetsmiljö, och studenter och deras organisationer vittnar om allt större undervisningsgrupper och allt färre lektioner. Kostnadsnivån har vida överstigit anslagsnivån, i synnerhet vad avser naturvetenskapliga ämnen, och den så kallade Grundbultens beräkningar om minsta godtagbara undervisningsnivå det vill säga att komma åter till 1994/köpkraft indikerar ett stort tillskottsbehov till de högre lärosätena under de kommande åren.66 Vi anslår 2,2 mdkr för att komma tillrätta med bristerna inom de naturvetenskapliga och tekniska ämnena och ökar stödet till HSJT-ämnena för att 2015 nå 1,3 mdkr. Detta är en viktig del i strävan efter att höja nivån på utbildningssystem och komma till rätta med den bristande matchningen på arbetsmarknaden. För är det en självklarhet att meningen med högre utbildning är att den också skall leda till arbete. Vi efterfrågar en allmän effektivisering bland högskolorna i syfte att i en högre grad matcha sitt utbildningsutbud mot näringslivets behov av kompetens. väljer därför bland annat att öka anslagen till läkarutbildningen med för att komma tillrätta med den latenta bristen på läkare. I samband med denna effektivisering föreslår vi också att en utbildningsform för avancerade specialistsjuksköterskor införs. Den forskningsverksamhet som bedrivs på svenska universitet och högskolor är oerhört viktig för att landet ska kunna underhålla och återskapa den spetskompetens som är nödvändig för att skapa nya innovationer och ny kunskap. Vi vill, som har framförts, att skall vara en framträdande kunskapsnation och utökar därför anslagen för forskning inom högskolorna och universiteten med 2012 och en successiv upptrappning till 2015. Den svenska arbetsmarknaden präglas, trots rådande massarbetslöshet, av ett överskott vad gäller efterfrågan på yrkesutbildade. Detta tyder på att den svenska utbildningspolitiken i alltför låg grad varit anpassad till arbetsmarknadens verklighet. Utöver den generella satsningen på högre utbildning avsätter vi därför även resurser till Myndigheten för . analyserar arbetsmarknadens behov av arbetskraft och avsätter sedan medel till de lärosäten som anordnar utbildningarna. Av de elever som genomgått en utbildning genom myndighetens försorg har hela sju av tio haft ett faktiskt arbete inom efter examen.67 Myndighetens egen bedömning är att fler personer kan utbildas och få ett arbete, givet ökade medel, och äskar en summa om . Dessa skulle enligt räcka till att bevilja ytterligare 8 000 platser . ser det som rent slöseri med skattepengar att utbildningsinstanser inom perifera områden som genusvetenskap och mångkultur tillförs resurser trots att dessa utbildningar inte utbildar för arbetsmarknaden. Särskilt när detta sker som myndigheter som , som utbildar inom områden där efterfrågan finns, inte tillförs de medel som de skulle kunna förvalta. Då filosofi är att utbilda inom de områden som är mest efterfrågade på arbetsmarknaden kommer att anslå de medel som myndigheten hemställer. Vi öronmärker även till CSN för kostnaderna för studiestöd givet de nya utbildningsplatserna.68 Denna föreslagna satsning bedöms leda till en förbättrad matchning av arbetskraften. Inte alla ungdomar kan, vill eller bör bli akademiker. Detta är dock något som den svenska utbildningspolitiken tycks ha varit dålig på att ta hänsyn till. vet vi att många företag kräver att den anställdes kompetens innehåller någon form av eftergymnasial utbildning. Genom vår riktade satsning på gör vi det lättare både för företagen att anställa och för våra ungdomar att få en utbildning som sedermera leder till arbete. Det är ett i raden av sverigedemokratiska förslag som syftar till att vår arbetskraft ska utbildas för arbetsmarknadens behov. Våra fyra tunga förslag om riktiga lärlingsjobb, utökad praktik på gymnasieskolan, förstärkt stöd till samt fler komvuxplatser banar väg för en god utveckling för såväl arbetsgivare som arbetstagare i de branscher där det paradoxalt nog råder arbetslöshet kombinerat med arbetskraftsbrist. Ett annat led i samma strävan, som dessutom ger bättre möjligheter att komplettera betyg, är vårt förslag om en utökning av antalet platser på komvux. Vi anslår för 9 000 nya komvuxplatser samt öronmärker ytterligare givet ökade studiestödskostnader.69 är ett av de länder som satsar mest resurser på skolan per capita. Trots detta tappar svensk skola i kvalitet och en allt större andel av eleverna lämnar skolan utan fullständiga betyg.70 Det finns också starka indikationer på att mobbning, sexuella trakasserier och psykisk ohälsa bland eleverna ökar. Detta är allvarliga problem som hårdast drabbar den enskilde eleven, men som också drabbar samhället i stort. För att komma tillrätta med problemen i den svenska skolan vill genomföra en rad satsningar och åtgärder. Vid sidan av en förbättrad lärarutbildning, effektivare styrning och en mer rättvis fördelning av ekonomiska resurser genom att återförstatliga skolan, måste den kravlösa skolan ersättas med en skola som står för kunskapsförmedling och lärarledd undervisning. Kännetecknande för dagens skola är att elever förväntas lära sig på egen hand genom att själva söka information. Traditionella prov ersätts med redovisningar och olika typer av grupparbeten som det blir allt viktigare att lärande måste vara roligt. Lärarrollen har kommit att undermineras och i allt större utsträckning enbart utgöra en organisatorisk funktion som ska uppmuntra fria studier och fritt forskande. För de elever som tidigt kan ta ansvar, som kommer från studievana hem och som är studiemotiverade kan dessa studiemetoder fungera väl. Den kravlösa skolan riskerar dock att missgynna i första hand studiesvaga elever eftersom dessa oftare behöver tydliga ramar och mål för att kunna prestera. Genom olika verktyg såsom betyg i tidigare ålder, förslagsvis från årskurs fyra, ordningsomdömen samt en återgång till en kunskapsinriktad skola förbättras möjligheterna avsevärt att sätta in lämpliga hjälpinsatser och i ett tidigare stadium fånga upp och stötta elever som halkar efter. För att kunna bli en naturlig del av det svenska samhället krävs goda språkkunskaper. Därför är det av stor vikt att samtalsspråket under skoltid, med undantag för språklektioner, alltid är svenska (skolor för nationella minoriteter undantagna). Språkets roll som kulturbärare och länk mellan generationerna kan knappast överskattas, varför skolan bör erbjuda undervisning i lokal dialekt och folkmål, antingen inom ramen för den ordinarie svenskundervisningen eller som tillvalsämne. Skolorna bör också generellt förstärka undervisningen i svenska med ett särskilt fokus på elever med svagare kunskap i svenska. För ändamålet avsätts i ett riktat stöd till kommunerna vilket successivt trappas upp till till 2015. En viktig grundförutsättning för kunskapsinhämtning är att kroppen har nödvändigt bränsle i form av näringsrik mat. För att underlätta möjligheterna för kommunerna att förhöja kvaliteten på maten i våra skolor krävs en rejäl statlig satsning och avsätter därför i ett riktat stöd till kommunerna för en skolmatsreform vilket successivt trappas upp till till 2015. Skolans roll är inte bara att vara kunskapsförmedlare utan till stor del också att förmedla en djupgående förståelse och acceptans för vårt svenska kulturarv från en generation till en annan. I kulturarvet ingår det svenska folkets gemensamma historia, kultur, traditioner, normer och värderingar, språk och religion. Dessa är de byggstenar vilka menar utgör grunden för ett tryggt och stabilt . Utan goda kunskaper om dessa byggstenar, och då framförallt gemensamma normer, värderingar och språk, är det svårt, om inte omöjligt, att bli en naturlig del av det svenska samhället. Skolan bör därför betona kärnfamiljens betydelse, tidigare generationers samlade kunskap och erfarenhet, den kristna etiken samt inte minst den västerländska humanismens centrala betydelse i vårt samhälle. Det är av central vikt att skolan ger eleverna nödvändig kunskap om vikten av ett samhälle som genomsyras av sammanhållning, men även psykiskt och fysiskt välbefinnande. Ett led i det arbetet är att ge våra elever en naturlig relation till äldre generationer och motverka de ökande åldersklyftorna i samhället. Det kan exempelvis ske genom att det inrättas en så kallad klassmorfar på varje skola eller i varje klass samt genom att skolklasser ges möjlighet att besöka äldreboenden för att därigenom knyta kontakter över generationsgränserna. Våra äldre kan bli en värdefull resurs i skolan. Skolan ska lära ut den djupa innebörden av demokrati och respekt för andras åsikter, samt stimulera till kritiskt och konstruktivt tänkande och reflektion kring etiska och moraliska frågor. Kritiskt och självständigt tänkande ska uppmuntras inte bestraffas. Vidare bör etik och moral betonas mer , så att eleverna lär sig att samarbeta, visa hänsyn, kamratanda och ärlighet. För att bekämpa otrygghet och psykisk ohälsa bland eleverna samt för att avlasta lärarkåren, som tvingas ägna alltför mycket tid åt andra saker än ren kunskapsförmedling, vill genomföra en satsning på fler vuxna i skolan i form av framförallt fler skolsköterskor, skolpsykologer och kuratorer. Vi satsar 2012 och trappar successivt upp stödet till till 2015. Mobbning, sexuella trakasserier och utanförskap ska motverkas genom ett aktivt agerande av lärare och skolledning. Vi vill betona föräldrarnas ansvar för sina barns uppfostran, varför det är av största vikt att även föräldrarna görs delaktiga i detta mycket viktiga arbete. Enligt en undersökning från har nästan var tredje lärare utsatts för våld eller hot om våld på sin arbetsplats.71 I själva verket handlar var tredje anmälan till om just skolan. En tidigare rapport från visar i sin tur att omkring hälften av landets lärare upplever att det blivit vanligare med hot och våld i svensk skola.72 Nästan var femte lärare oroas över att gå till sitt arbete på grund av våld och hot om våld. hänvisade de båda lärarförbunden till en undersökning som gör gällande att av lärarna tvingas att ta betydande lektionstid i anspråk för att lösa konflikter och för att försöka skapa trygghet och studiero i klassrummet.73 Runt om i vittnar elever om ett hårdare skolklimat där elever företrädesvis flickor och unga kvinnor utsätts för tillmälen och sexuella trakasserier. Unga män berättar i sin tur om rån, misshandel och en allmänt otrygg skolmiljö. Statistik från Barn- och elevombudsmannen visar att 45 000 skolelever från fjärde klass upp till gymnasiet uppger att de mobbas och trakasseras i skolan.74 I själva verket fördubblades anmälningarna om mobbning i skolan . Trots detta finns det ett stort mörkertal enligt Barn- och elevombudsmannen. Skolan är en arbetsplats och eleverna har rätt att kräva en väl fungerande arbetsmiljö. Som ett led i detta arbete menar att elever som inte fungerar i skolsituationen ska kunna omplaceras även mot den enskilda elevens och förälderns/föräldrarnas vilja. vill införa någon form av specialklasser där elever med manifesta sociala problem hänvisas för kortare eller . Detta för att på ett rimligt sätt påverka och korrigera dessa elevers beteende genom att ge dem rätt stöd, som övriga elever ges möjlighet till en trygg och lugn tillvaro med studiero i skolan. För att öka skolornas möjligheter att aktivt motverka mobbning och andra trakasserier avsätter vi som trappas upp till 2015. Modersmålsundervisningen främjar inte assimilationen till det svenska samhället och dess effekter för inlärning av det svenska språket är tveksamt. Kommunerna eller staten bör inte stå för kostnaderna för modersmålsundervisningen då det är ett intresse för den enskilda familjen. är det i princip kommunerna som finansierar modersmålsundervisningen men vi yrkar på att skollagen ändras så att ingen tvingande lag föreskriver obligatorisk modersmålsundervisning, undantaget för de nationella minoritetsspråken.75 Kostnaderna för modersmålsundervisning beräknas till per elev och år.76 Antalet berättigade till modersmålsundervisning var /2010 173 147 elever.77 Totalkostnaden om alla elever valde att delta i modersmålsundervisningen skulle då bli 1,385 mdkr. Alla elever som är berättigade till modersmålsundervisning deltar dock inte i denna undervisning så kostnaderna är lägre än den angivna siffran. Ändå så utgör kostnaderna för modersmålsundervisningen en betydande del av den totala undervisningsbudgeten för enskilda kommuner. har som målsättning att få en så effektiv matchning av arbetskraft och arbetsmarknad som möjligt. Som ett led i vår strävan att skapa denna högre grad av matchning ser det som en självklarhet att stärka och effektivisera studievägledningen i såväl grund- och gymnasieskolan som på komvux. Vi anslår därför till att börja med som vi efterfrågar en analys av hur mycket ytterligare resurser en fullgott effektiv matchning kräver.