mot · GZ02Fö228 · 2011-10-05 00:00:00 — Försvar och samhällets krisberedskap tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om suveränitet och Nato.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utmaningarna i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om roll i försvarsplaneringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vår subarktiska förmåga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Försvarsmaktens, MSB:s och skolans roll för den folkliga förankringen av försvarsfrågorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ledningsansvar i NBG 14. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om balansen mellan yrkes- och kontraktssoldater. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om GMU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändring av hemvärnsförordningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillsättande av en luftförsvarsutredning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av personalförsörjningen och en personalförsörjningsutredning och att den inleds . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om branschprogram för försvarsindustrin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om säkerhetsintresset. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om objektsramsredovisning inom materielförsörjningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning på sensorer, undervattensteknik och nanoteknik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändrad bidragsstruktur för de frivilliga försvarsorganisationerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättande av en särskild enhet för informationssäkerhet och cybersäkerhet i Regeringskansliet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nivån för fredsfrämjande insatser.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnors situation i konflikter. 1 Yrkandena 1 och 18 hänvisade till UU. 2 Yrkande 17 hänvisat till KU. Dagens hot är mer än tidigare föränderliga, gränslösa och komplexa. framträder hot mot svenska medborgare och viktiga samhällsfunktioner. Vissa är svåra att upptäcka och förutse, andra kan uppstå plötsligt eller växa fram successivt. Det är därför viktigt att förbereda vårt land, våra myndigheter och våra medborgare på risker och hot. värnar sina grundläggande värden demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter både nationellt och internationellt. Svensk säkerhet stärks genom aktiva och trovärdiga bidrag till europeisk och global säkerhet. Ett starkt engagemang i FN är centralt. Det ligger i vårt svenska intresse att utveckla bilaterala och multilaterala relationer. De senaste decenniernas förändringar i vår omvärld har varit omvälvande och i huvudsak positiva. Den säkerhetspolitiska situationen i har sedan slut för snart två decennier sedan förändrats i grunden. Konfrontation har ersatts av samarbete. Det slut har inneburit att de allvarligaste hoten mot vår säkerhet har försvunnit. Det militära invasionshotet har ersatts av en mer mångfasetterad hotbild. Istället har en ny osäkerhet har vuxit fram. Globaliseringen förändrar den världsbild vi är vana vid. Nya stormakter och grupperingar växer fram. Bakom de nya hoten står inte alltid en stat. Nästan alla länder är nu medlemmar i såväl EU som Nato. säkerhet byggs solidariskt tillsammans med andra länder med gemensamma demokratiska värderingar. Utvecklingen ställer krav på att Försvarsmakten ska både kunna ge och ta emot stöd från andra nationer, myndigheter och organisationer för att uppnå ökad effekt. är en integrerad del av och EU. Vi är ett av världens mest globaliserade länder och mycket exportinriktade. Vår säkerhet är intimt kopplad till våra geografiska grannars och hela säkerhet. Vi tillmäter det nordiska samarbetet extra hög betydelse. varken kan, vill eller ska isolera sig från omvärlden. Därför är samarbetet inom EU en hörnsten för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Vi socialdemokrater ser försvars- och säkerhetspolitiken som en del i en helhet där den tillsammans med andra politikområden syftar till att skapa fred och säkerhet. Ytterst handlar det om att hävda och värna suveränitet, våra rättigheter och nationella intressen. Uppdelningen av i öst och väst är borta. har bidragit till att stimulera en snabb omställning där totalitära stater blivit demokratiska. Utvidgningen har bidragit till att öka säkerheten för och för hela vår kontinent. Hoten mot och våra grannländer är svåra att förutsäga. De kan ha sin grund i konflikter och tvister om energi- och råvaruförsörjning, vara ett resultat av miljöpåverkan och klimatförändringar, komma från naturkatastrofer och olyckor, härröra från organiserad brottslighet och terrorism eller ta formen av attacker mot känsliga tekniska och it-relaterade system. De kan uppstå plötsligt och beredskapen måste vara god. Det kan inte uteslutas att vi kommer att utsättas för militära hot. Ett enskilt väpnat angrepp från annan stat mot är fortsatt osannolikt under överskådlig framtid. Kriser som även inbegriper militära maktmedel kan dock också uppstå även i vår del av , och på kan militära angreppshot tyvärr aldrig uteslutas. måste ständigt analysera utvecklingen i omvärlden. Den politiska, ekonomiska, sociala och militära utvecklingen i kommer att vara en avgörande faktor för framtida säkerhetspolitiska situation. och EU måste intensifiera sin grannskapspolitik och öka utbytet och kontakter mellan människor och mellan våra länder. Vi vill också framhålla det viktiga kontaktskapande arbete som redan nu görs på lokal och regional nivå. Även om det finns positiva inslag i den ryska samhällsutvecklingen finns det anledning till fortsatt vaksamhet. alltmer auktoritära styre kombinerat med ett alltmer aggressivt beteende mot vissa grannländer inger oro. med delar av och är också militärt strategiskt viktiga områden. Frågan om energisäkerhet inklusive frågeställningar om tillgång till och transport av energi är en allt viktigare säkerhetspolitisk faktor. Energifrågan påverkar strategiska relationer i vårt närområde, där komplexiteten nu ökar. En av utmaningarna ligger i den ökade ryska övningsverksamheten i . Det ökade antalet fartygstransporter i , ett resultat av satsningar på hamnstaden i som navet i rysk oljeexport, medför även att risken för en omfattande miljöolycka i ökar. Att använda energileveranser som ett politiskt påtryckningsmedel kan aldrig accepteras. Kriget i , it-attacken mot , utvecklingen i , konflikterna i har givit erfarenheter som måste återspeglas i den svenska försvarsplaneringen. Det är tydligt att ett robust demokratiskt samhälle klarar alla former av kriser bättre. Ett brett säkerhetsarbete ska därför fortsatt genomsyra vårt arbete från orsaksförebyggande och sårbarhetsreducerande till förhindrande, hanterande och återuppbyggande åtgärder. Den svenska militära alliansfriheten har tjänat och tjänar oss väl. Vi har visat att det går att kombinera ett aktivt ansvarstagande för både vår egen och andras säkerhet med att vara militärt alliansfria. Militär alliansfrihet betyder inte passivitet tvärtom. är, och ska fortsätta vara, militärt alliansfritt. Detta är centralt för vår gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. ska inte ansöka om medlemskap i . Att även i fortsättningen vara militärt alliansfritt ger ökade möjligheter att agera i internationella sammanhang. Vår grundläggande syn är att vår militära alliansfrihet ökar våra möjligheter att vara pådrivande för global nedrustning. Vi socialdemokrater vill att ska distansera sig från risken att kärnvapen används i internationella konflikter. Flera av Natos medlemsstater har användande av kärnvapen som en möjlighet i sina försvars- och säkerhetspolitiska doktriner. Genom att vara militärt alliansfria förbehåller sig rätten att självständigt utforma storlek och inriktning på försvaret. Den militära alliansfriheten har ett avgörande och brett stöd hos det svenska folket. Natomedlemskap saknar dessutom legitimitet. Den beskrivning av svensk säkerhetspolitik som fyra partier under socialdemokratisk ledning kom överens om 2002 är fortfarande giltig. Det är viktigt att vi inte svävar på målet om vårt lands säkerhetspolitiska grundhållning. Grundprinciperna för socialdemokraternas försvars- och säkerhetspolitik är följande Att värna befolkningens liv och hälsa och att värna samhällets funktionalitet. Att värna vår förmåga att upprätthålla våra grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet. och mänskliga fri- och rättigheter. Ett nationellt försvar som förmår att hävda vår territoriella integritet. Att vår säkerhet stärks i samarbete och samverkan med andra. Ett fördjupat nordiskt försvarssamarbete och samarbete inom EU är centralt. Medverkan i internationella operationer sker strikt med utgångspunkt från FN-mandat och på tydliga folkrättsliga grunder. ska vara militärt alliansfritt. Vi säger nej till svenskt medlemskap i . Vi vill verka för internationell solidaritet genom FN, EU och . Försvarsmaktens organisation ska präglas av en tydlig folklig förankring såväl när det gäller rekrytering och demokratiska värderingar som öppenhet och samverkan med det civila samhället. Utveckla och värna den svenska kompetensen inom försvarsindustrin när det gäller såväl luftstridssystem, försvarssystem som arméns behov. Svensk spetskompetens inom dessa områden är viktig för dels det internationella samarbetet, dels vår egen försvarsförmåga. är ett hav som binder samman , , , , , , , och . Framförallt ställer det successivt ökande antalet energitransporter med olja och gas allt större krav på dessa länder. Här förenas miljö- och säkerhetspolitiken till en helhet som kräver samarbete. Det handlar därför primärt om att bygga starka nätverk och att agera på ett konkret och gemensamt ansvarstagande sätt mellan nationerna. Internationellt samarbete för att skydda miljön, förebygga katastrofer och säkra trygga olje- och gasleveranser är nödvändigt. Eftersom katastrofer kan påverka det säkerhetspolitiska läget är det av största vikt att alla nationer runt finns med och deltar i systemet för sjö-lägesinformation, miljöskydd och katastrofberedskap i första hand via civila övervaknings- och samverkansorgan. I nuvarande organisation saknas tyvärr . bör aktivt driva för att ska delta i detta samarbete. Självfallet har energiflödena i också bäring på strategiska situation. Med tanke på den gasledning som går genom ekonomiska zon från till i så krävs särskild uppmärksamhet. Här kan en gemensam civil övervakningsorganisation som stöds av samtliga länder runt spela en viktig roll för att långsiktigt skapa stabilitet. Den kan bli ett effektivt motmedel mot en eventuell ökad militär närvaro. Den ökande ryska militära övningsverksamheten i bör också noteras. En sammantagen bedömning är att bör ta initiativ till ett än mer fördjupat samarbete mellan samtliga Östersjöstater. Detta i syfte att värna miljön och långsiktigt garantera säkerheten. I sin helhet anser vi att utvecklingen i är gynnsam och att samarbetet mellan nationerna har utvecklats . De baltiska staterna har trots ekonomiska och säkerhetspolitiska påfrestningar stärkts som nationer. Det fördjupade EU-samarbetet och deras Natomedlemskap har stärkt den säkerhetspolitiska stabiliteten i området. Den stora omfattningen av bland annat transporter för handel och energi gör det nödvändigt att även i fortsättningen ha en stark svensk uppmärksamhet på utvecklingen. Därför är det viktigt att upprätthålla den speciella kompetensen som rör miljönära och civila förhållanden för . Svensk marin närvaro i , basering av flygvapnets jakt- och spaningsberedskap och breddade uppgifter för Hemvärnet är några exempel på åtgärder som naturligen bör ingå i Försvarsmaktens åtaganden i förhållande till . En distinkt och målmedveten politik för att även långsiktigt göra till ett fredens hav måste utvecklas. Här har den ett särskilt föreslå åtgärder. försvars- och säkerhetspolitik är, och ska vara, allas ansvar. Den folkliga förankringen utgör därför en viktig komponent för det militära försvaret. Försvarsmaktens huvuduppgift är att värna territoriet, hävda den svenska suveräniteten och skydda landet mot militära angrepp. Försvarsmakten delar tillsammans med andra myndighet och samhällsorgan ansvaret för att värna vår befolknings liv och hälsa, värna samhällets funktionalitet och värna vår förmåga att upprätthålla våra grundläggande värden som demokrati, rättsäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter. För att klara av sin uppgift, skapa legitimitet och vinna förtroende är det nödvändigt att Försvarsmaktens personal och representanter speglar de demokratiska värden som de är satta att försvara. Vi är därför kritiska till det nya personalförsörjningssystemet eftersom vi inte tror att en liten yrkesarmé kommer att klara av att representera den breda allmänheten. Vi anser att den borgerliga regeringen har en övertro till att en liten insatsorganisation ska kunna hantera den breda palett av kriser som kan inträffa. I detta ingår också att se till att undanröja de strukturer som gör att det militära försvaret och dess stödmyndigheter inte klarar av att rekrytera kvinnor i tillräcklig omfattning. Försvarsmakten har tillsammans med bl.a. MSB och andra myndigheter ett ansvar att förbereda samhället och medborgarna på olika typer av kriser och incidenter. Kunskapen om olika sätt att skydda sig måste bli bättre spridd. Försvaret ska också stärka det medborgerliga engagemanget för skydd och krishantering. Därför måste medborgarnas engagemang och kunskap bättre tas tillvara. De frivilliga försvarsorganisationerna är centrala i detta arbete. Ökad kunskap om krishanteringsförmåga och gemensamma ansvar för samhällets stabilitet bör komma även samhällets yngre medborgare till del. Därför vill vi socialdemokrater se ett ökat samarbete mellan Försvarsmakten, de frivilliga försvarsorganisationerna, MSB, och gymnasieskolan på detta område. Syftet med ett sådant samarbete ska vara att förmedla kunskap om såväl Försvarsmaktens som de civila myndigheternas roll och förmåga i olika krissituationer samt öppna för engagemang och intresse för dessa frågor hos svensk ungdom. Försvarsmaktens operativa förmåga skall möjliggöra genomförandet av omvärldsbevakning, insatser och utveckling av insatsorganisationen. Denna operativa förmåga ska uppnås enskilt och tillsammans med andra. Försvarsmaktens verksamhet ska utformas enligt principen inifrån och ut. Storlek och dimensionering av försvaret ska bestämmas av vår egen säkerhetspolitiska situation. Vi ska med dessa resurser i möjligaste mån arbeta tillsammans med andra för att stärka den regionala, europeiska och internationella säkerheten. Från Socialdemokraternas sida är vi därför öppna för fortsatt engagemang och deltagande inom ramen för Nordic Battlegroup. Mot bakgrund av att tagit ramansvar för en av , avvisar att vi att ta ett förnyat ledningsansvar för Nordic Battlegroup. Vi säger därför nej svenskt till ledningsansvar för NBG 14. Vi utesluter inte att även ska bidra till , men detta ska inte ske på annat sätt än om regeringen fått godkännande. bör inrikta sig på mindre bidrag till framtida snabbinsatsförband inom områden som är särskilt efterfrågade och där har hög kompetens. Likväl behöver hela konceptet med EU:s stridsgrupper ses över. Stridsgrupperna har aldrig använts, de är mycket kostsamma och de binder upp stora resurser över . Det finns också anledning att granska resursanvändningen utifrån att FN saknar fredsfrämjande resurser likt de som NBG utgör. De förband som utbildas skall vara tillgängliga för de typer av insatser som kan bli aktuella , nationellt och internationellt. Alla förbandstyper behöver dock inte vara optimerade för internationell tjänstgöring. Det innebär att för vissa förmågor vilka inte är efterfrågade nationellt och internationellt men ändå potentiellt viktiga finns det anledning att bibehålla grundläggande kunskap om dessa inom Försvarsmakten. Inte minst i nordiska sammanhang kan denna dimension utvecklas. Organisation, personalförsörjning och underrättelsetjänst skall bidra till förmågan till flexibel och adekvat beredskap. Försvaret skall ha förmågan att utvecklas för att möta framtida hot. Flexibilitet och utvecklingsförmåga måste därför utgöra en integrerad del av det framtida försvaret. Såväl personalförsörjningssystem som materiel, organisation och beredskapssystem måste, tillsammans med bl a forskning och utveckling samt en fortsatt god underrättelsetjänst, bidra till en trovärdig och flexibel utvecklingsförmåga. Viktigt är att ständigt prova om de förmågor man har är optimala utifrån de behov som kan identifieras. Det militära försvarets utveckling Reformeringen av det militära försvaret måste fortsätta och leda till en mer användbar och tillgänglig insatsorganisation. Denna reformering måste emellertid ske på ett ansvarsfullt sätt. Försvarets ekonomi och förmåga får inte äventyras genom experiment som bygger på osäkra antaganden. Dessa förändringar måste emellertid ske på ett sådant vis att de leder till ett militärt försvar med högre tillgänglighet och användbarhet. Behovet av uthållighet (storlek), förmågebredd (allsidighet), utvecklingsförmåga (kvantitativt och kvalitativt) måste balanseras. Vi vill därför se en mindre andel fast anställda soldater och fler frivilliga, kontrakterade soldater. Dessa förband skall vara färdigutbildade och inom angiven beredskapstid vara redo för insats. Vi bedömer att detta, utöver att tillse ett inflöde av civil kompetens och kunskap till försvaret, innebär kraftigt minskade kostnader i jämförelse med kostnaden för fast anställda soldater. Vi föreslår en insatsorganisation som har en högre uthållighet än vad som är fallet . Samtliga förband skall vara fullt färdigutbildade. Förbanden i insatsorganisationen bör ha en differentierad beredskap. Efter beslut om förhöjd beredskap bör förbanden kunna inta en betydligt högre beredskap. Större delen av insatsorganisationen bör nyttjas för såväl nationella som internationella insatser. Alla förband behöver inte vara optimerade för internationella uppgifter. Vi menar att marktrupper ska utgöra basen i det internationella uppdraget. Kontraktsförbandens beredskapssättning skall avpassas efter behoven. kompletteras med en personalreserv där de som avslutat sina kontrakt finns som en resurs för att, om behov skulle uppstå, kunna utgöra basen i nya förband. GMU grundläggande militär utbildning Den grundläggande militära utbildningen GMU är grunden för all militär utbildning och övningsverksamhet. GMU är inkörsporten till såväl olika befattningar inom Försvarsmakten som till de nationella skyddsstyrkorna. Denna utbildning är således av strategisk betydelse. Att utveckla ett system som finns tillgängligt över hela landet är också ett sätt att bygga en försvarsmakt som täcker hela landets territorium. Dessutom skulle en mer lokalt eller regionalt förankrad GMU öppna Försvarsmakten för personer som annars inte skulle intressera sig för denna möjlighet. Det finns flera goda exempel på regionalt genomförd GMU. I syfte att öka den lokala och folkliga förankringen av Försvarsmakten samt bidra till en bättre representation i landet, vill vi ha en översyn av möjligheten att GMU arrangeras på fler orter spridda över landet i Försvarsmaktens utbildningscenter. Hemvärn nationella skyddsstyrkor utgör en viktig del av militära försvar som en snabbt gripbar resurs men är också en central resurs för samhällets robusthet vid större kriser. Det är en generellt sett kostnadseffektiv resurs och bör finnas tillgänglig i hela landet. Vi vill därför överväga en ökad ambition relativt regeringen avseende Hemvärnet/ Nationella skyddsstyrkorna. Det är viktigt att kunna använda förbanden såväl i fred som i krig men frågan är hur det ska uppnås. har Hemvärnet tjänstgöringsskyldighet i och med att de tecknar avtal. För att nå en högre tillgänglighet förespråkar vi att man tillför beredskapsgrader till hemvärnsförordningen. En skyldighet för Hemvärnet att även vara tillgängligt i samband med civila händelser såsom naturkatastrofer, stora olyckor etc. bör tydliggöras. Vi vill se en förordning som tydliggör att hemvärnsförbanden inte bara kan disponeras vid hemvärnslarm utan även vid andra händelser som rör samhällets sårbarhet. Förmågan till rekrytering av unga och kvinnor samt en mångfald i etnisk bakgrund ska tas till vara. Hemvärnsförbanden ska kunna stödja och komplettera insatsorganisationen och skapa en längre uthållighet. Det måste finnas ett tydligare samband mellan insatsorganisationen och hemvärnsförbanden. Hemvärnet Nationella skyddsstyrkorna skall kunna skydda viktiga objekt och installationer men också t.ex. kunna skapa förutsättningar för insatsförbandens möjlighet att nå fram och verka. De nationella skyddsstyrkorna har inte någon roll vid internationella insatser mer än att viss personal inom skyddsstyrkorna kan vara rekryteringsbara till sådana insatser. Hemvärnet Nationella skyddsstyrkorna är en viktig resurs för Försvarsmaktens personalförsörjning. Det måste finnas en tydlig koppling mellan Hemvärnet Nationella skyddsstyrkorna och Försvarsmakten. Även det har betydelse för den folkliga förankringen. Det som utgör Hemvärnets breda kompetens beror mycket på de många olika civila bakgrunder som där finns representerade. Strategisk och operativ ledning Vi anser att vissa strategiska funktioner inom Försvarsmakten, såsom strategisk planering och långsiktig inriktning, skall föras över till Försvarsdepartementet i likhet med den modell som gäller i de flesta europeiska stater. Svårigheten med dagens system ligger i att Försvarsdepartementets resurser för att bedriva denna styrning är små relativt Försvarsmakten. Vad gäller den strategiska inriktningen och planeringen skulle en överflytt av vissa funktioner skapa en rimligare resursbalans mellan myndighet och Försvarsdepartementet. Mot bakgrund av exempelvis SOU 2005:96 En effektiv förvaltning för insatsförsvaret tror vi att det är möjligt att effektivisera arbetet och därmed göra en besparing på försvarets centrala administration. Vi socialdemokrater vill se en utveckling mot lättare arméförband med högre grad av modularitet. Försvarsmakten ska utvecklas mot en markoperativ tyngdpunkt. Vi betonar vikten av ett väl inövat förband. Arméstridskrafterna bör kunna samordnas och ledas på alla nivåer. Marinstridskrafterna skall vara dimensionerade för och inriktade mot insatser i närområdet. Vi vill bevara och utveckla den svenska kompetensen som den svenska marinen och svensk fartygsindustri har utvecklat. Det är viktigt att har en bra yt- och undervattensförmåga för att bl.a. skydda svensk kust runt . Vi socialdemokrater satsar därför extra resurser på marin teknik. Vi socialdemokrater gör bedömningen att Marinens, och sjöpolisens insatser behöver öka. har ett särskilt ansvar för säkerheten i och på . Andra viktiga jämförelseländer lyfter fram handelsvägar, flöden och transportleder som prioriteringar i sin försvarsplanering. Det är stora ekonomiska värden för länder som på olika sätt behöver skyddas. Vi socialdemokrater står bakom de uppgifter för Marinen som Försvarsberedningen slog fast i sin sista rapport. Marinstridskrafterna ska ha en kvalificerad förmåga att genomföra strid i hela konfliktskalan. Marinstridskrafterna ska primärt verka i vårt närområde genom att skydda svenska intressen till havs. Marinstridskrafterna ska kunna delta i insatser tillsammans med andra länder, i , i närområdet samt då insatsen lämpar sig för de svenska förbanden utanför närområdet.