mot · GY02Sk1 · 2011-02-01 00:00:00 — med anledning av redog. 2010/11:RRS12 styrelses redogörelse om skatteavtal med andra länder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade insatser när det gäller uppdatering av skatteavtalen för att svenska företags konkurrenssituation inte ska försämras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett fortsatt arbete för fler informationsutbytesavtal med skatteflyktsparadis. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ska verka för en mer multilateral ansats i skatteavtalsarbetet för att hjälpa utvecklingsländerna till att också få del av dolda tillgångar genom informationsutbyte. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nytt skatte- och informationsutbytesavtal med . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att måste förbättra sin uppföljning via om hur skatteavtalen fungerar i praktiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inleda en omförhandling av skatteavtalet mellan och . Uppdatera stocken av skatteavtal och fortsätt arbetet med informationsutbytesavtal har granskat regeringens arbete med att förhandla om skatteavtal med andra länder. Även har gjort en kritisk rapport om frågan. Vår uppfattning sammanfaller i stort med kritiken i skatteavtal med andra länder effekterna av regeringens arbete (RiR 2010:24). har betonat betydelsen av att skatteavtalen hanterar problemet med dubbelbeskattning, skapar goda konkurrensförhållanden och förhindrar skatteflykt. framhåller också att informationsutbytesavtal är betydelsefulla för att minska internationell skatteflykt och välkomnar därför den ökade förekomsten av sådana avtal. Vi menar att det förtydligande av strategin för skatteavtalen som rapporten och efterlyser inte står i motsatsställning till ett fortsatt arbete med informationsutbytesavtal. Vi är glada över att det nordiska projektet avlevererat ett stort antal dubbelbeskattnings- och informationsutbytesavtal. tror vi att bör utvärdera hur avtalen fungerar konkret och diskutera förbättringsmöjligheter av modellavtalet. Det bör också inom utarbetas en mer multilateral ansats i skatteavtalsarbetet för att hjälpa utvecklingsländerna till att också få del av dolda tillgångar genom informationsutbytet. Sannolikt behövs också andra kompletterande avtal, åtgärder och internationella rutiner så att alla former av skatter omfattas, så att informationsutbytet sker spontant och så att handräckningshjälp ges för att dolda tillgångar verkligen ska bli beskattade av hemvistländerna. har historiskt varit ett föregångsland i fråga om skatteuppbörd och skatteförvaltning. Vi bör inte minst därför på alla sätt, inte minst inom , bidra till att en bättre internationell ordning skapas i fråga om skatteuppbörd. Skatteflyktingar och andra som vill hemlighålla ekonomiska tillgångar ska inte ha kvar några skatteflyktsparadis att gömma dem i. Vi menar att måste klara av att modernisera stocken av skatteavtal som arbetet med nya skatteavtal med informationsutbytesklausuler ska fortsätta. uppges i rapporten klara av detta, så varför skulle inte också göra det? ska också hålla sig informerat om uppföljningar av hur informationsutbytesavtalen fungerar i praktiken. Det har uppenbarligen rått en viss förvirring om kontrolluppgifterna från , där medierna först uppgav att sådana uppgifter inte inkommit . Den 19januari uppgav att den interna analysrapport som medierna har tagit del av skrevs . har verket fått och registrerat in kontrolluppgifter från . Det är uppenbart att uppföljningen av kontrolluppgifterna är ett förbättringsområde för både och . I sammanhanget vill vi understryka att vi i vår budgetmotion krävt utökade resurser för att bättre ska klara av sitt kontrollarbete mot skattefusk. Efter och , nästa! Efter i tecknade och ett tillägg till skatteavtalet , vilket innebar att banksekretessen i förhållande till svenska skattemyndigheter försvann. har ett skatteavtal med informationsutbytesklausul tecknats med , vilket senare kommer att behandlas av . Kvar bland de stora skatteflyktsparadisen är då . är ett mycket populärt skatteflyktsparadis, och av det oredovisade sparandet kommer därifrån enligt . Enligt svar på en skriftlig fråga till finansministern pågår ett arbete med avtalsskrivande (skriftlig fråga 2010/11:43, ställd ). Förhandlingar pågår också om ett s.k. antibedrägeriavtal mellan EU och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan. Avtalet syftar bl.a. till att säkerställa informationsutbyte i administrativa skatteärenden enligt standard. Förhandlingarna är i huvudsak slutförda, enligt svaret, men en slutlig politisk överenskommelse om avtalet återstår dock att göra inom EU. Kopplat till antibedrägeriavtalet med finns dessutom ett förslag till mandat för kommissionen att omförhandla och utvidga det befintliga antibedrägeriavtalet mellan EU och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan. Det befintliga avtalet omfattar inte rättslig hjälp och informationsutbyte beträffande direkta skatter. stöder att man på EU-nivå omförhandlar avtalet för att utvidga det i detta avseende. består av på den svenska sidan ochSjälland, Lolland-Falster, Mön och på den danska. är en av mest dynamiska regioner. Här finns en av de största koncentrationerna av högutbildad befolkning i hela , och här produceras en fjärdedel av och samlade BNP. Totalt bor ca 3,7 miljoner invånare i , på den danska sidan ca 2,5 miljoner och på den svenska sidan ca 1,2 miljoner. Arbetspendlingen över har ökat explosionsartat . Det är en mycket glädjande utveckling. En ny arbetsmarknadsregion i norra håller på att ta form som med rätt förutsättningar blir ett nytt, samlat tillväxtnav i . Nationsgränserna betyder allt mindre för människor i vardagen. Men för samhällsorganisationen får den ökade pendlingen stora konsekvenser om inte förändringar sker. Framför allt det särskilda skatteavtalet med ställer till allt större problem för välfärdens finansiering i . Enligt Öresundsinstitutets beräkningar betalar en kompensation till som motsvarar av den lön som svenska pendlare tjänar i , medan betalar en kompensation till motsvarande av den lön som danska pendlare tjänar i . Stämmer dessa beräkningar så är det inte rimligt. Den svensk-danska kompensationsordningen har även lett till en rent svensk frågeställning om kompensationen från ska gå till den svenska staten som och därefter spridas till de svenska och skånska kommunerna via det kommunala utjämningssystemet eller om pengarna direkt ska överföras till de skånska kommunerna för att därefter fördelas till det svenska kommunala utjämningssystemet. Frågan om kommuner ska få den danska kompensationen direkt och inte via utjämningssystemet utreds inom ramen för den större utredning om utjämningssystemet (, se dir. 2008:110) som kommer att lämna sitt förslag 2011. Statskontoret har för räkning gjort en utredning som visat att Kommunsverige missar stora intäkter och att de skånska pendlarkommunerna missgynnas kraftigt av rådande system. Men det är inte bara ett finansiellt problem för välfärden, det är också ett hot mot integrationen. Det är inte i längden hållbart att en relativt stor befolkningsgrupp i en kommun inte bidrar till välfärdens finansiering; resten av kommuninvånarna blir naturligtvis skeptiska till friåkeriet. Skattesystemet och beskattningen förlorar i folklig legitimitet. Regeringen har enligt inte tagit fram de underlag som behövs för att det ska gå att analysera effekterna av utjämningsordningen mellan och . konstaterar dock att en begäran om en gemensam utvärdering av avtalet har sänts till det danska . Vi menar att det redan nu kan konstateras att avtalet är ofördelaktigt för , även om det givetvis behövs mer underlag om hur pass ofördelaktigt det är. Man förlorar därför tid genom att inte redan nu begära en omförhandling. Tidsplanen för utvärderingen borde vara att den ska vara klar inför en förhandling .