mot · GZ02So658 · 2011-10-04 00:00:00 — Det kan handla om att man vill anmäla att man inte har det bra, att man vill fråga om det är okej att familjehemmet eller institutionen har vissa regler eller annat. Tanken är att man kan ha svårt att ta upp vissa frågor med sin socialsekreterare eller familjehemmet eftersom man är i ett sådant beroendeförhållande. Däremot anser vi att verksamheten behöver utvecklas. Behovet ökar i takt med att telefonlinjen blir alltmer känd. Detta är en liten, men mycket viktig insats som behöver göras och som förbättrar situationen för alla de barn som är placerade över landet. anser att funktionen på behöver utökas med två tjänster och avsätter för detta. UMO, ungdomsmottagningen på nätet UMO, ungdomsmottagningen på nätet, är en webbsida dit ungdomar kan vända sig, för att få dels allmänna råd och tips om sexualitet, identitet och säkert sex, dels personlig rådgivning och stöd per mejl. Webbsidan är välbesökt och uppskattad. UMO har inte medel att drivas året runt, utan är stängd , jul, påsk och utbildningsdagar. arbetar två sjuksköterskor/barnmorskor och de besvarar ca 8 000 frågor mellan och 18.00. De begränsade öppettiderna är ur ungdomars perspektiv illa eftersom behovet är lika stort, och kanske till och med större, när andra instanser är stängda och sexuella erfarenheter ofta görs. Sidan ger högkvalitativa svar på de frågor som ställs, men har enbart möjlighet att utlova ett visst antal svar per dag. Vi menar att UMO bedriver en liten men väl så viktig verksamhet och anser därför att verksamheten bör ha öppet dygnet runt året om. Barns rätt till eget biträde Enligt en paragraf i som infördes ska den som utför utredningar i mål om vårdnad, boende och umgänge ta reda på barnets inställning och redovisa den för rätten. Enligt har barn också rätt att komma till tals. undersökningar visar att lagstiftningen inte har fått önskad effekt. Mer än efter att den trädde i kraft finns bara uppgifter om att barn har fått komma till tals i drygt hälften av utredningarna om vårdnad, boende och umgänge. anser att barn ska ha rätt till eget offentligt biträde i mål som rör vårdnad, boende och umgänge för att säkerställa att barnet kommer till tals och att barnets intressen tas tillvara. Den personen ska ha särskilda kunskaper i hur man pratar med barn så att det blir tydligt vad barnet har för behov och önskemål. Ett sådant system finns redan när det gäller LVU, lagen om vård av unga, och fungerar ofta väl. Vi ser också att barnets biträde endast ska företräda barnet och se till barnets behov och t.ex. inte medla mellan föräldrarna. Lokala och regionala möjligheter Tillgång till skolaktiviteter och utflykter utan avgifter Utbildningen i ska vara avgiftsfri. Det gäller också skolmaterial, måltider och skolresor. Men säger skollagen att det också är tillåtet för skolorna att ta ut en obetydlig kostnad vid enstaka tillfällen. Den formuleringen har blivit ett välanvänt kryphål för skolor och man har börjat göra allt vidare tolkningar av vad som kan vara tillåtet. Det blir allt fler avgifter på allt från att betala pennor, miniräknare, skolresor, matsäck, studiebesök och bussbiljetter. Vad som är en obetydlig avgift är inte klarlagt. Var och en kanske inte kostnaderna är så stora men sammanslaget och för flera barn är kostnaden inte obetydlig. Och för vissa föräldrar går smärtgränsen redan vid en tjugolapp. Ett sätt att både synlig- och klargöra problemet är att kommunerna tar fram en policy angående vad som får tas ut av föräldrar i samband med friluftsdagar, studieresor, utflykter m.m. och hur etc. Även inom förskolan händer det att föräldrar får stå för kostnader, såsom vid utflykter, teater etc. Vi menar att även den verksamheten bör vara fri från extra avgifter som ligger utanför barnomsorgstaxan. ser det som av stor vikt att regeringen är tydlig med att utbildningen i ska vara helt avgiftsfri och att det endast i undantagsfall får tas ut avgifter. Avgiftsfri lunch i gymnasieskolan Enligt lag ska skolmaten i den obligatoriska vara avgiftsfri; och så är fallet. I gymnasieskolan, som är en frivillig skolform, har huvudmannen rätt att ta ut avgifter för skolmaten. Så sker också på vissa håll. Det finns dock flera skäl till att stärka rätten till gratis skolmat, även vid gymnasieskolorna: dels att en så stor andel av ungdomarna går i gymnasiet att den kan ses som allmän rättighet, och dels att eleverna behöver en näringsriktig måltid i skolan för att klara av att prestera optimalt i undervisningen. Ett annat skäl är att betalning för skolmaten riskerar att skapa klyftor mellan eleverna då elever med svagare ekonomisk bakgrund riskerar att inte ha råd med skolmaten då dessa kan använda studiebidraget till annat som är viktigare för dem än skolmaten. Detta understryks också av att flera organisationer som arbetar med barn och ungas rättigheter har slagit larm om att barn från ekonomiskt utsatta familjer äter allt mindre och allt sämre näringsriktig mat. ger också för handen att skolresultaten segregerats utifrån socioekonomiska faktorer i . Ett ytterligare argument för avgiftsfria måltider på skolan är att eleverna på så sätt får en näringsrik måltid istället för att bege sig ut efter snabbmat som inte alltid är så hälsosam. har gymnasieskolan utvecklats till en skola som i princip alla ungdomar går igenom; det är en överväldigande del av alla ungdomar som på ett eller annat sätt passerar gymnasieskolan. Därför är det viktigt att införa rätten till avgiftsfri skolmat i såväl kommunala som fristående gymnasieskolor. Ett sätt att stödja barn i utsatta livssituationer kan vara att skolorna serverar frukost. Det finns barn som går till skolan med tom mage för att det inte fanns frukost hemma eller för att det var för stökigt hemma, andra är för stressade för att äta . Oavsett orsaken är det en dålig start . För en del barn och ungdomar är maten de äter i skolan den mat de livnär sig på. De skolor som har infört skolfrukost t.ex. Ystads kommun, har sett positiva resultat. I en uppföljning som Ystads kommun gjorde uppger hälften av skolpersonalen att eleverna orkar mer, är lugnare och överhuvudtaget mår bättre. menar att det finns tre argument för frukost i skolan: Med mat i magen blir eleverna piggare, mer kreativa och orkar bättre med skolarbetet. Det är roligare att äta frukost tillsammans med kompisar än ensam hemma. Bra frukostvanor leder enligt flera undersökningar till bra lunchvanor. Enligt den senaste kartläggningen som gjort serveras det frukost på av landets grundskolor. menar att det är en god investering för alla elever men i synnerhet för de elever som lever i utsatta livssituationer, att erbjuda elever, från förskoleklass till årskurs nio, frukost. Därför menar att det bör utformas rekommendationer att skolorna erbjuder frukost. Högre kvalitet på fritidshemmen Rätt till fritids, även för barn till arbetslösa och sjukskriva föräldrar Barn vars föräldrar är arbetslösa har inte rätt till plats på fritidshem. I samband med att maxtaxereformen infördes fick förskolebarn rätt till förskola eller familjedaghem om en förälder är arbetslös, men motsvarande infördes inte för skolbarn och fritidshem. I de nya skollagen finns det en viss skärpning men det lämnas fortfarande en öppning för tolkning av huvudmannen. Vad vi erfar trots skrivningen i den nya skollagen Eleven ska erbjudas utbildning i fritidshemmet i den omfattning som behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om eleven har ett behov på grund av familjens situation i övrigt så har fortfarande inte barn till arbetslösa och sjukskrivna rätt till fritids utan det kommer även nu krävas en bedömning av kommunen. Vi vill att alla barn i åldern ska behandlas lika och ha rätt till skolbarnsomsorg, oberoende av vad föräldern gör. Barn ska inte gå miste om en viktig verksamhet och sitt sociala sammanhang för att föräldrarna blir utan arbete. Regeringen bör återkomma om detta. var det 7,4 barn per årsarbetare på fritidshemmen och den genomsnittliga gruppstorleken var 17,8 barn per grupp. är det 21,5 barn per årsarbetare och den genomsnittliga gruppstorleken är 38,1 barn per grupp enligt statistik. Cirka hälften av alla 612-åringar och av 69-åringarna var 2009 inskrivna i fritidshem. skriver men med så stora grupper och så lite personal går det helt enkelt inte att fullfölja fritidshemmens uppdrag att stödja och stimulera barns utveckling och lärande samt ge barnen en meningsfull fritid. Allt för stora barngrupper är också en säkerhetsfråga. Föräldrar ska kunna känns sig trygga och säkra på att deras barn är i trygga händer. menar att regeringen bör se över situationen vad gäller barngruppernas storlek på fritidshemmen och fritidsklubbarna. Högre kvalitet på fritidshemmen påpekar att det finns stora kvalitetsskillnader mellan fritidshemmen, både mellan och inom kommunerna. Vi i värnar om att alla barn, oavsett var de bor, ska ha rätt till fritidshem med bra och fungerande verksamhet. Det är en viktig del av deras fritid. Fritidshemmen är en pedagogisk verksamhet och bidrar till skolans måluppfyllelse. I lägesrapporten skriver : anser att situationen nu är av en sådan art att även regeringen måste uppmärksammas på behovet av kvalitetshöjande åtgärder i fritidshemmen. Tyvärr konstaterar man också att det inte har fått någon effekt. menar att Skolinspektionen bör ställa hårdare krav på hög kvalitet på en meningsfull fritidsverksamhet som ska stimulera till lärande. Tydliga kriterier för god kvalitet i fritidsverksamheten bör anges och kvalitetsredovisningar/utvärderingar bör ske regelbundet enligt kap. 14 i skollagen angående kvalitetsparagraferna. Tillgång till kultur, bibliotek, musikskola ser ett behov av att det finns öppna fritidsaktiviteter med bra vuxna, utan kostnad och utan att man behöver föranmäla sig, aktiviteter för unga där de bara kan få delta när det passar. Många barn som lever i utsatta livssituationer riskerar att få en sämre tillgång till kultur och musikskola på grund av kostnaderna. Kostnader för undervisning och instrumenthyra kan i vissa kommuner vara mycket höga, likaså biljetter till kulturevenemang. Bibliotek kan vara en välbehövlig oas för många barn och erbjuda tillgång till olika medier. Barns möjligheter till lov med aktiviteter Sommarlovet är för de flesta barn och unga en lång kavalkad av aktiviteter och upplevelser men för en del är det en lång pina och dagar av otrygghet, liksom höstlov, sportlov, påsklov och jullov. Kommunerna har möjlighet att hjälpa alla barn att få stunder av obekymrad lek och avkoppling under skolloven genom att ta initiativ till spännande skollovsaktiviteter som är gratis eller till en mycket låg kostnad. Stödgrupper för barn till missbrukande och/eller psykiskt sjuka föräldrar De flesta barn som växer upp med föräldrar som har ett missbruk får ingen hjälp enligt en rapport från . Ungefär 500 000 personer betecknas som riskbrukare av alkohol och många av dem är föräldrar. Enligt den enkät som genomfört nås av alla barn till alkoholberoende föräldrar av de stödgrupper i de kommuner där sådana finns. För att möta behoven hos barn som växer upp med missbrukande föräldrar eller psykiskt sjuka är det viktigt att det finns ett bra samarbete inom kommunerna mellan social-, skol-, kultur- och fritidsförvaltningar och att dessa har god kunskap om att arbeta med dessa barn. Utbildningar och insatser som stöttar förskole-, skol- och fritidspersonal som inom sina verksamheter tidigt kan hjälpa utsatta barn är också av stor vikt. Verksamheter som riktar sig direkt till barnen och deras föräldrar är också sådant som stöttar och hjälper barnen att klara av sin vardagssituation. Men kommunen måste våga se att det finns problem och prioritera det i sin verksamhet. I en del kommuner finns det redan fungerande samverkan och närverk kring dessa frågor, i andra ingen verksamhet alls. Vi menar att kommunerna måste ta tag i denna fråga för att minimera risken att dessa barn själva utvecklar ett missbruk . Flera kommuner runt om i landet samarbetar med både och med dessa verksamheter på ett positivt sätt. Tillgänglig socialtjänst med god barnkunskap När ett barn far illa är det viktigt att kan ingripa . För barnets skull är det viktigt med tidiga insatser och stöd till familjer med problem för att, så långt det är möjligt, undvika omplacering. De som fattar beslut om eventuell omplacering ska inte ha något annat än barnets bästa som grund för beslutet. Frivilliga insatser och stöd kan förhindra behov av tvångsomhändertagande. Det är också viktigt att den som anmäler vet att anmälan tas på allvar och leder till handling. Barnkompetensen hos behöver i de flesta kommuner förbättras. Det krävs särskilda kunskaper och lyhördhet för att kunna samtala med barn. Barn tar tid på sig för att berätta och känner först av om personen är förtroendeingivande och orkar lyssna till deras berättelse. Det är viktigt att barnen vet att de kan lita på vuxenvärlden. Samhället ska komma till barnen och inte tvärtom. Det är samhällets skyldighet att sluta upp kring barn och unga som behöver hjälp. Regeringen bör särskilt uppmärksamma detta. En väl fungerande familjerådgivning kan underlätta för många familjer att antingen leva vidare tillsammans eller att skiljas på ett sätt som i möjligaste mån är utifrån barnets livssituation. Familjerådgivningen är antingen en kommunalt bedriven verksamhet och/eller en privat verksamhet som bedrivs enligt överenskommelse med en kommun och för vilken kommunen åtagit sig ett kvalitets- och kostnadsansvar. Familjerådgivning finns i olika former, såsom den kommunala familjerådgivningen, men även kyrklig familjerådgivning samt helt privat familjerådgivning. Kommunen får ta ut skäliga avgifter enligt kommunens egen taxa för verksamheter som familjerådgivning, föräldrautbildning inför adoption, dagverksamhet och verksamhet för barn och ungdomar som inte är av behandlingskaraktär. Avgifterna får dock inte överstiga självkostnaden. ser att det är av stor vikt att kommunerna erbjuder familjerådgivning av god kvalitet till en låg summa så att kostnaden inte avskräcker från att söka stöd.