mot · GZ02Kr297 · 2011-09-28 00:00:00 — Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Den kulturella allemansrätten skapar ett kreativt Sverige6 barn och unga bekämpa barnfattigdomen8 Utan kulturskapare ingen kultur8 Kultur och folkbildning (anslagsförändringar)9 Projektet , kultur och mångfald9 Motverka främlingsfientlighet och rasism10 Kultur, internationalisering och mångfald10 Kulturens roll som brobyggare11 Ett Handslag för demokrati, kultur och mångfald!12 Satsning på kultur- och musikskolan12 Anslag 1:2 Kultur- och musikskolan12 Ökat stöd till fria grupper och arrangörer13 Anslag 2:2 Bidrag till vissa teater, dans- och musikändamål13 Ökat stöd till bildkonstnärer13 Anslag 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön13 Fri entré på statliga museer13 Anslag 8:1 Centrala museer13 Utökad satsning på folkhögskolorna14 Anslag 14:2 Bidrag till folkbildningen14 Kultur och folkbildning (övriga förslag)15 Kulturmiljöer till minne av kända svenskar19 Skattereduktion för gåvor till vissa ideella organisationer19 Digitalisering av public service-företagens arkiv20 Regeln om av allmänproduktion20 Idrotten en del av välfärden nej till höjda avgifter20 Elitidrottares möjlighet att kombinera idrott och studier21 Alla ska kunna se stora idrottsevenemang i fria kanaler inrätta en evenemangslista22 Lika villkor för pojkar och flickor inom idrotten23 Sexuella övergrepp på barn i idrottsmiljöer23 Framtiden för Svenska Spel24 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Anslags-förändring (tkr) 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Projektet , kultur och mångfald, (att fördelas av ) Stimulans till kommuner för låga avgifter i kultur- och , (att fördelas av ) 2:2Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Fria grupper, Ideella kultur- och musikarrrangörer, 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Ökning av anslaget hos för inköp av offentlig konst, Fri entré på samtliga statliga museer, Digitalisering av biografer, Satsning på barnfilm, Projektet , kultur och mångfald (att fördelas av ), 1 000 utbildningsplatser (helår) inom folkhögskolan, bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014. avslår regeringens förslag om att avskaffa villkoret att andelen av allmänproduktionen i och AB:s rikssändningar som produceras utanför ska uppgå till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla kulturinstitutioner som erhåller statligt stöd ska införliva frågor som rör demokrati, kultur, mångfald, integration och internationalisering i sin verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Arbetsförmedlingen bör samarbeta med folkhögskolor avseende rekrytering av studerande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att långsiktigt verka för fri entré på de regionala museerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av kultur- och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvärdering av Skapande skola. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra estetiska ämnen som gymnasiegemensamma ämnen i gymnasiet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om litteraturen och läsandet och om prioritering av läsfrämjandeinsatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om scenkonstpensionerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att långsiktigt stärka kulturskaparnas villkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla kulturinstitutioner som har statligt stöd ska ha en skyldighet att följa . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att följa hur efterlevs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvärdering av enprocentsregeln. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förstärkt information om enprocentsregeln. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kultur och hälsa samt kultur på recept.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kulturmiljöer till minne av kända svenskar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skattereduktion för gåvor till vissa ideella organisationer.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om digitalisering av public service-företagens arkiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna idrotten som en del av vår gemensamma välfärd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avgifter inom idrottsrörelsen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödja en utveckling så att elitidrottare kan kombinera idrott och studier.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta ett samlat nationellt program för idrottsmäns möjligheter till yrkeskarriär.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de större idrottsevenemangen ska sändas i fria tv-kanaler så att alla har möjlighet att se dem.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i lag inrätta en s.k. evenemangslista.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att SVT även fortsättningsvis ska ha möjlighet att sända sportarrangemang som förutsätter sponsring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge lika möjligheter till flickor och pojkar att utöva idrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sexuella övergrepp på barn i idrottsmiljöer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa anmälningsplikt för dömda huliganer på matchdagar.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa ett tydligt regelverk för kameraövervakning vid matcher.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om licensierade internetspel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om framtiden för . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om framtiden för ATG. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättande av en spelmyndighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om spelmissbruk.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om spelautomater. 1 Yrkandena 10, 26 och 27 hänvisade till UbU. 2 Yrkandena 20 och 39 hänvisade till SoU. 3 Yrkande 22 hänvisat till FiU. 4 Yrkandena 28 och 29 hänvisade till KU. 5 Yrkandena 33 och 34 hänvisade till JuU. Den kulturella allemansrätten skapar ett kreativt Vi vill ha ett kreativt med ett kulturliv som underhåller, ifrågasätter och ställer saker på sin spets. Kultur känner inga gränser. Kultur i alla dess former hjälper oss att vidga perspektiven, få nya tankar och nya idéer. Kultur i alla dess former måste alltid ges utrymme att utvecklas annars dör den. Vi påverkas alla av kulturen och massmedierna i det samhälle vi lever i. Men vi kan också själva påverka dem. Därför är ett levande kulturliv och en mångfald av röster i den offentliga debatten livsviktigt för ett modernt och dynamiskt demokratiskt samhälle. Den socialdemokratiska kulturpolitiken tar sin utgångspunkt i vår absoluta tilltro till att alla människor ska ha rätt att ta del av kultur och utöva kultur en kulturell allemansrätt. Genom en prioritering av barn och unga och en satsning på integration, folkbildning och jämställdhet kan kulturen spridas till fler. Aldrig förr har kultur och media spelat en större roll i människors liv . Att läsa en bok, höra en ny låt, lyssna på ett radioprogram eller se sina barn spela ett instrument eller uppträda i en teaterpjäs kan stimulera till glädje och njutning, men också provocera och engagera. Kultur och media är viktiga därför att de kan förmedla något vackert, spännande eller känslosamt. Kultur och media är viktiga därför att de kan kanalisera protester mot orättvisor, utgöra en arena för samtal och debatt, eller granska och ifrågasätta makthavare och rådande strukturer. Kultur och media är viktiga därför att de skapar möjligheter för oss att formulera drömmar, ge uttryck för känslor och skapa identitet. Kultur och media kan hjälpa oss att upptäcka nya idéer och perspektiv, ge inspiration, vägledning och inte minst värderingar. Om jobben är det som skapar ekonomisk självständighet och tillväxt, och välfärd är det som gör att vi alla kan färdas väl genom livets upp- och nedgångar, så är kultur det vi fyller livet med, som ger det innebörd och som hjälper oss att förstå både oss själva, andra och det samhälle vi lever i. Den som påstår att det är oviktigt ser inte möjligheter och behov i ett modernt och progressivt samhälle. Att skapa förutsättningar för kultur att blomstra är att skapa förutsättningar för ett levande demokratiskt samhälle. Att ge utrymme för konstnärer, men också amatörer, att uttrycka sig konstnärligt är berikande för ett kreativt samhälle. behöver mer, inte mindre, kreativitet för att lösa alla de komplicerade samhällsproblem vi står inför. Vi påverkas alla av kulturen och massmedierna i det samhälle vi lever i. Men vi kan också själva påverka dem. Därför är ett levande kulturliv och en mångfald av röster i den offentliga debatten livsviktigt för ett modernt och dynamiskt samhälle. Under den borgerliga regeringen har kulturen hamnat i skymundan. Regeringens kulturpolitik har präglats av passivitet, låg prioritet och få nya idéer eller visioner. Kulturskaparnas villkor har försämrats kraftigt. Den fria entrén på museerna har avskaffats. Vi vill inte ha en kultur- och mediepolitik som präglas av bristande intresse, resurser och visioner. Det skapar ett tråkigare och mindre utvecklande samhälle med mindre kreativitet, färre röster i det offentliga samtalet och minskad tillgänglighet för alla som vill njuta och inspireras av kultur och media. En borgerlig kultur- och mediepolitik innebär mer makt åt kommersiella intressen. Det begränsar och reducerar kulturen och medierna till enbart det som är ekonomiskt lönsamt. Med en borgerlig kultur- och mediepolitik får vi tyvärr mer enfald istället för mångfald. Vi vill släppa loss kraften i kulturen. Vi vill stärka och utveckla den kreativitet, sprängkraft och möjligheter att berika livet som finns i svenskt kulturliv. Vår vision är att med hjälp av kulturens och mediernas kraft skapa världens mest kreativa land. Det är viktigt därför att kultur och media har ett värde i sig som fria och oberoende krafter. Men det är också viktigt för att många av framtidens jobb finns inom kulturen och de kreativa näringarna där utvecklingen går snabbt och nya idéer föds och sprider sig till andra delar i näringslivet. Vi socialdemokrater vill bygga en kunskapsbaserad ekonomi. För att stå starka måste vi i konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor och inte med låga löner. Vi vill utöka antalet folkhögskoleplatser mer än vad regeringen föreslår för de unga som är arbetslösa och utan gymnasiekompetens,. Den fria och frivilliga folkbildningen är en verksamhet som ska värnas. Vi socialdemokrater vill driva en framåtsyftande folkbildningspolitik som tar avstamp i dagens mångfaldssamhälle. Vi tror på en värdeburen tillväxt där vi ser kulturen som en motor i samhället. Kulturen och kulturpolitiken ska sättas i politikens mittfåra. Digitalbioövergången är ett bra exempel på en viktig tillväxtfaktor som även har kulturella förtecken. Den digitala biografen är mer än en lokal där man visar film utan ett Digitalt Hus med möjlighet till andra verksamheter som t.ex. liveopera och -teater samt interaktiva konferenser. Vi satsar på ett ökat stöd till fria grupper, konstnärer och ideella kulturarrangörer. Kulturen är en självklar del av en social investeringspolitik som bygger ett gott samhälle. Den är inte grädden på moset eller en verksamhet som nödvändigtvis ska konkurrensutsättas. Tillgången till kultur ska inte göras beroende av enskildas betalningsförmåga. Därför satsar vi på kultur- och och på fri entré på våra statliga museer. Vi vill skapa ett innanförskapets samhälle där alla får plats och har tillgång till våra samhälleliga kulturinstitutioner. Där alla barn får möjlighet att delta i kultur- och verksamhet, spela instrument, dansa, delta i en teatergrupp, rita och måla, utan att begränsade ekonomiska resurser avgör. Det är också därför vi vill satsa på projektet och kultur som handlar om demokrati, kultur, mångfald, integration, internationalisering, kulturutbyte och unga människors delaktighet. barn och unga bekämpa barnfattigdomen Vi socialdemokrater prioriterar barns och ungas villkor, inte minst har vi påtalat den barnfattigdom som faktiskt finns. En rad av våra satsningar gynnar barn, unga och barnfamiljer, t.ex. fri entré på museer samt satsningen på kultur- och . En socialdemokratisk kulturpolitik tar sin utgångspunkt i övertygelsen att konsten har ett eget värde. Att alla människor är kreativa och att samhället bättre behöver ta tillvara denna kreativa potential, är en annan grundsats i socialdemokratisk kulturpolitik. Särskilt viktigt är det att i skolan stödja barn och ungas skaparkraft. Utan kulturskapare ingen kultur Utan kulturskaparna ingen kultur utan konstnärer ingen konst. Därför är det av samhälleligt intresse att kulturskaparna kan leva på och utveckla sitt yrke. Politiken måste ta hänsyn till kulturskaparna villkor. En socialdemokratisk kulturpolitik vill göra det enklare för dem att leva på sitt arbete. Men kulturen behöver samhälleligt stöd, och vi satsar på att stärka kulturskaparna genom ökat stöd till fria grupper, konstnärer och ideella kulturarrangörer. Dessa satsningar skapar förutsättningar för kultur i hela landet. Kultur och folkbildning (anslagsförändringar) Projektet , kultur och mångfald Anslag 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Anslag 12:2 Bidrag ungdomsverksamhet Vi socialdemokrater vill föreslå ett projekt , kultur och mångfald som ska ta upp en rad aspekter inom områdena demokrati, kultur, mångfald, integration, internationalisering, kulturutbyte och unga människors delaktighet. Projektets kostnader beräknas uppgå till , varav 30 miljoner fördelas av (anslag 1:2) och 10 miljoner fördelas av (anslag 12:2). Syftet med projektet: att stärka det demokratiska medvetandet bland unga, genomföra lokala demokratisatsningar i skolan, på fritidsgårdar och i andra miljöer där ungdomar vistas i sin vardag. Vi tror att det kan vara verkningsfullt med ett brett upplagt projekt som involverar kultur- och samhällsliv såväl som skola och ungdomsorganisationer. I den senaste World Values Survey-undersökningen i genomförd bland 1?208 slumpvis utvalda medborgare finner vi att många unga svenskar är beredda att sälja sina demokratiska fri- och rättigheter. skulle kunna tänka sig att lägga sin röst i riksdagsvalet på den politiker som erbjuder en mindre summa pengar eller annan gåva. av 1829-åringarna kan tänka sig att byta parti för en mindre summa pengar. finns det i denna grupp av unga medborgare en föreställning om att det inte spelar så stor roll om de lever i en demokrati eller inte. För av 1829-åringarna är detta inte så viktigt. tycker att det vore ganska eller mycket bra om styrdes av en stark ledare som inte behöver bry sig om eller val. mest aktuella uppgifter visar att bara en tredjedel av de i åldern förstår syftet med och är ganska eller mycket intresserade av politik. av de unga tror att de kan påverka politiska beslut, och anser att de har goda eller ganska goda möjligheter att föra fram sina åsikter till dem som bestämmer i kommunen. Men det finns också positiva tendenser. Viljan att vara med och påverka är dock större; av de unga svarar att de vill vara med och påverka i den egna kommunen. Var man bor i landet har allt större betydelse för ungas politiska intresse. En större andel unga bosatta utanför storstadsregionerna känner sig mindre delaktiga i samhället. analys visar också att unga med utländsk bakgrund i socialt utsatta förorter är minst lika intresserade av politik och samhällsfrågor som genomsnittet bland unga i hela landet. Motverka främlingsfientlighet och rasism För oss Socialdemokrater är det viktigt att demokratin utövas på många vägar och på flera plan. Vi ser ett framväxande problem med allt större främlingsfientlighet som tar sig uttryck i islamofobi, antisemitism samt framväxt av icke demokratiska rörelser och värderingar. Vi ser också problemen med färre unga som är partipolitiskt aktiva och också att demokratin som begrepp och praktik inte längre alltid är självklar. Diskussionen om kommentarsfält och näthat har mycket snabbt blivit en aktualitet. Massmordet på Utøya, ett angrepp på norsk socialdemokrati men också på det demokratiska samhället i stort, har satt sökarljuset på dessa frågor. Det handlar också om att få unga människor att utöva och därmed förstå demokratin i praktiken, och det kan man bl.a. göra genom att stödja ungdomsorganisationer. vill vi säga att många institutioner och organisationer tar dessa frågor på stort allvar. Vi vet också att mycket bra görs på detta område, men vi vill höja ambitionsnivån. Vi menar att man på detta sätt uppmuntrar mångfald och pluralism och öppnar dörrarna mellan och världen, mellan majoritetssamhället och de olika minoritetssamhällena. Trots den dystra bild som en rad rapporter visat finns det positiva krafter bland unga, en vilja till solidaritet och engagemang. Det vill vi uppmuntra. Fler unga människor väljer att engagera sig i de politiska ungdomsförbunden, och detta är en positiv utveckling. Kultur, internationalisering och mångfald Kulturutbyte och internationalisering gör att öppnar sig mot omvärlden. Det är viktigt att vi både har möjlighet att ta emot gästspel men också att svensk kultur och svenska kulturskapare får möjlighet att komma ut i världen. Vi tror också att kulturen hjälper oss att bättre förstå vår samtid och oss själva som individer; kulturen får oss att växa som människor. Vi tror också att det är viktigt att det finns möjlighet till projekt i skärningspunkten mellan kultur och demokrati, nyskapande projekt av gränsöverskridande karaktär. När det gäller ungdomsorganisationerna vill vi särskilt uppmuntra projekt som visar på hur man konkret och praktiskt arbetar med demokrati. Demokrati lär man sig inte i teorin utan genom att utöva sina demokratiska rättigheter. Det räcker inte med att värdegrundsarbete är inskrivet i läroplanerna; vi måste se till att våra unga får utöva demokrati i praktiken. Vi föreslår en rejäl satsning på resurser till med målsättningen att ska mätningar visa att andelen unga som känner att det går att påverka sin vardag, i skolan, och i arbetslivet minst ska ha fördubblats. Satsningen går ut på att befintliga föreningar, nya nätverk och organisationer ska kunna söka medel för att utveckla metoder för demokratiskt inflytande i vardagen. Det kan handla om att utveckla lärare i demokratiskt arbetssätt och att stödja framväxt av nya föreningar på unga människors egna villkor. Det kan vara en satsning på rekrytering av unga med icke fasta anställningar till ett fackligt medlemskap. ger projektbidrag till verksamheter mot rasism och intolerans. Bidragets syfte är att stödja verksamheter som förebygger och motverkar rasism och liknade intolerans, bl.a. islamofobi, afrofobi, antisemitism, antiziganism och homofobi. har kunnat bevilja bidrag till 7 av 48 sökande. Det visar alltså att det finns ett stort engagemang i dessa frågor och att det inte saknas vilja och idéer. Med vårt förslag finns det nu också mer pengar att möta dessa initiativ. Kulturens roll som brobyggare Inom kulturlivet tror vi att det är mycket viktigt att öka graden av internationalisering och att stödja internationellt kulturellt utbyte både möjligheterna för svensk kultur att möte ny publik i andra länder och för svensk publik att ta del av andra länders framstående och nyskapande kultur. Vi tror också det är viktigt att den invandrade kulturen på allvar får ta plats på våra svenska scener och hos våra ideella kulturarrangörer. Mångkulturellt centrum i senaste rapport inkluderingsprocesser i kulturlivet visar bl.a. att kulturinstitutionerna i inte har förmått att inkludera människor med rötter i andra kulturer än den svenska i sina verksamheter. Vi vet också att nya föreningar som växer fram, ofta på ungas eget initiativ, inte hittar sin offentliga finansiering därför att de inte arbetar på vanligt traditionellt föreningsvis. Även dessa föreningar och initiativ måste kunna få offentligt stöd. Att underlätta för människors möte är en viktig del i att skapa öppenhet, tolerans och förståelse för varandra. Arrangemanget Ung kultur möts är ett bra exempel på en verksamhet som fångar tusentals ungdomar i och men som saknar ekonomiska förutsättningar för att utvecklas ytterligare. Andra verksamheter där vi definierat ett resursbehov: Hemslöjden saknar medel för sitt internationella ungdomsläger i . Folk- och världsmusiken saknar medel för internationellt utbyte. Folkmusikscenen Stallet i riskerar nedläggning. Unga samer arbetar med att kulturutbyte och gemensamt lärande tillsammans med andra minoritetsgrupper i världen men saknar medel för sin verksamhet. Vi vill uppdra åt att i sin bidragsfördelning stötta kulturföreningar, fria grupper, institutioner och andra initiativ som långsiktigt arbetar med att öka mångfalden och därmed demokratin genom internationalisering i olika former. Ett Handslag för demokrati, kultur och mångfald! Vi vill se ett brett upplagt projekt kring dessa frågor där aktörer kan t.ex. vara , LSU (paraplyorganisationen för ungdomsorganisationer), (Musikarrangörer i samverkan), hembygdsrörelsen, Folkdansringen, , Forum för levande historia, , , Mångkulturellt centrum i och . Bland ungdomsorganisationerna kan nämnas elevorganisationer som arbetar med demokrati i praktiken. På musikområdet ser vi Export Music som en viktig aktör. och bör i samverkan ges ett särskilt uppdrag att samordna och skapa nätverk. Vi vill också ställa ett generellt krav på alla kulturinstitutioner som erhåller statligt stöd att de ska införliva frågor som rör demokrati, kultur, mångfald, integration och internationalisering i sin verksamhet. Vi vill också se en särskild uppräkning av anslaget till samisk kultur inom denna satsning (inom anslag 1:2). Satsning på kultur- och Anslag 1:2 Kultur- och Den svenska kultur- och har skördat stora framgångar. Dels för att den erbjudit många svenska barn, oavsett familjens inkomst, möjlighet att utvecklas inom musik, teater och dans, men också för att denna institution dessutom möjliggjort för generationer av framgångsrika unga människor att göra karriär, både nationellt och internationellt. Vi socialdemokrater ser med oro på de försämringar som sker inom den kommunala kultur- och . är kultur- och hotad och allt färre barn får tillgång till den. I många kommuner höjs avgifterna och stora elevgrupper tvingas bort från kultur- och av ekonomiska skäl.