ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Ub215 · 2011-09-23 00:00:00 — En gymnasieskola med möjligheter för alla tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gymnasieskolan. är den nya gymnasieskolan på plats. En av de stora förändringarna är att inte alla gymnasieprogram längre är högskoleförberedande. Det leder till att valet av gymnasium kommer bli mycket viktigt, särskilt med tanke på att regeringen tidigare kraftigt har minskat antalet platser i komvux. De som väljer att söka till ett yrkesprogram ska vara godkända i åtta ämnen och sökande till ett högskoleförberedande program ska vara godkända i tolv ämnen. Detta innebär att en elev måste veta redan i årskurs sex om han eller hon kommer att söka till ett högskoleförberedande program, eftersom det då krävs att man väljer rätt antal språk för årskurs sju. Den nya gymnasieskolan innebär också att de som väljer ett yrkesprogram inte automatiskt får möjligheten att läsa in en grundläggande behörighet till högskolan. Tillval av fler ämnen innebär att man måste använda alla timmarna från det fria valet. Kommuner måste också skjuta till ytterligare platser, då inga statliga medel finns för detta. För en elev som går ett yrkesprogram innebär tillval dessutom en större arbetsbörda i timmar räknat än för elever på ett högskoleförberedande program. Eleverna från yrkesprogram som läser in den grundläggande behörigheten till högskolan hamnar därutöver i en sämre kvotgrupp när de söker till högskolan, då dessa har färre platser. Den grundläggande högskolebehörigheten handlar inte enbart om möjligheten att söka till högskolan, utan den är minst lika viktig om man ska söka till kvalificerade yrkesutbildningar och kunna fungera som medborgare i vårt alltmera komplicerade samhälle. Det är inte rimligt att man som femtonåring ska behöva välja hela sin framtid. Det måste även finnas praktiska och teoretiska program, då det alltid kommer att finnas elever som inte väljer att gå vidare till högskolan. Men, alla ska ha möjlighet att gå vidare till högskolan om man väljer att studera vidare senare i livet. Även den som har tänkt studera vid högskola ska ha möjlighet att börja jobba direkt efter gymnasiet. Därför bör en arbetsförberedande utbildning med arbetsrätt ingå i den obligatoriska gymnasieutbildningen. Elevdemokratin och elevinflytandet är en viktig del av gymnasieskolan och elevernas möjlighet att påverka undervisningen och arbetsmiljön. Här ingår bland annat elevers rätt att utvärdera lärare. Det ska även finnas möjlighet att ha elevmajoritet i de lokala skolstyrelserna. I framtidens gymnasieskola är jämställdhetsperspektivet viktigt och målet måste vara att utbildningarna blir mer jämställda. Därför bör studie- och yrkesvägledare både på högstadiet och i gymnasiet utbildas så att de bättre kan uppmuntra eleverna till programval som bryter genusnormer.
mot · GZ02Ub216 · 2011-09-26 00:00:00 — Meritvärderingen för språk i gymnasieskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förändra meritvärderingen för språk i gymnasieskolan. Behovet av fler som kan andra språk än spanska, franska och tyska i såväl arbetsliv som akademi är växande. Om en studerande under sin utbildningstid vill kunna tillgodoräkna sig ett maximalt antal poäng för att kunna konkurrera om de mest attraktiva utbildningarna på universiteten så gör dagens system att det blir just de europeiska språken som väljs. Därför är det meritsystem som finns i gymnasieskolan ett hinder för studerande som vill läsa kinesiska, japanska och andra språk som är och kommer att fortsatt vara viktiga om ska kunna hävda sin plats på en global marknad. Detta bör förändras och därför bör också regeringen komma tillbaka till med förslag som gör att meritsystemet stödjer och inte hindrar unga människor att läsa även bland annat kinesiska och japanska.
mot · GZ02Ub217 · 2011-09-26 00:00:00 — Utomhuspedagogik på alla lärarutbildningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undervisning i utomhuspedagogik på lärarutbildningar. är det väl känt att många barn rör sig för lite och därmed drabbas av övervikt. Ett annat problem är att alltför många barn inte når målen i skolans undervisning. Skolor har olika metoder för att bemöta dessa problem, men de skulle faktiskt kunna motverkas med ett och samma recept. Det handlar om undervisning utomhus, så kallad utomhuspedagogik. Det är fullt möjligt att bedriva spännande undervisning utomhus för alla åldersgrupper, för de lärare som känner att de har redskapen. Nyckeln är att ge lärare redskapen för at kunna göra detta. Om alla som ska arbeta med undervisning av våra barn har dessa och använder dem finns mycket att vinna, sett både till kunskap och hälsa. Här är några exempel hämtade från , utgiven av och . Den sammanfattar forskning på området och beskriver resultaten så här: Alla, särskilt små barn, tillägnar sig kunskaper och erfarenheter om omvärlden genom att använda sina sinnen se, känna, smaka, lyssna och lukta på allt. Naturen ger fler sinnesupplevelser än inomhusmiljön. När man använder alla sinnen i lärandet stannar kunskapen kvar längre man minns vad man lärt sig. Barn som går på förskolor med mycket utevistelse är friskare än barn på vanliga förskolor, och tillfrisknar fortare efter sjukdom. Forskarna förklarar utebarnens bättre hälsa med den friska luften, att det blir mindre trängsel och att smittspridningen minskar. Barns lek i skogen har också genuseffekter. Uteleken är mera jämställd och mindre könsstereotyp. Leken blir friare skogens material är inte låst vid vissa könsspecifika egenskaper på samma sätt som dockorna i dockvrån eller bilarna i parkeringshuset inomhus. Flickor och pojkar leker mer tillsammans utomhus än inomhus. Att röra sig fysiskt är en viktig friskfaktor. Att vara fysiskt aktiv rekommenderas både till barn och vuxna. Naturen erbjuder plats och barn som är mycket utomhus rör sig också mer. Hyperaktiva barn med uppmärksamhetsstörning (ADHD) har visat sig fungera bättre efter vistelse, lek och promenader i naturen. Ju mer naturlik lekmiljö, desto lindrigare blev graden av uppmärksamhetsstörning. Genom att gå i ojämn terräng tränas balansen hos människor i alla åldrar. I en studie av två svenska förskolor visade det sig att de barn som vistades på en naturrik förskolegård var friskare, mer motoriskt utvecklade och hade bättre förmåga att koncentrera sig än de barn som vistades på en enklare och mer naturfattig innerstadsgård. Med bakgrund av detta anser jag att det i alla lärarutbildningar ska ingå utbildning i utomhuspedagogik.
mot · GZ02Ub218 · 2011-09-27 00:00:00 — Ökat behov av bergarbetare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat behov av bergarbetare . Den svenska malmproduktionen slog rekord . har det producerats lika mycket svensk malm under ett enda år. Världens behov av råvaror är stort och förutom att produktionen är stor så har prospekteringen ökat och nya gruvor har öppnats eller är på väg att öppnas. I befintliga gruvor har investeringar genomförts eller är på väg att genomföras. Bara i har ett antal områden pekats ut med stora planerade investeringar och lokala nyetableringar. Att gruvindustrin åter blomstrar i leder till ökad sysselsättning men ställer även krav för att möta branschens behov av kompetens. Till några av de specifika yrken som finns i gruvnäringen finns få anpassade utbildningar, detta som behovet av kompetent personal är stort och ökande till följd av planerade etableringar och pensionsavgångar . Även har signalerat en risk för brist på bergarbetare. Med anledning av det ovanstående anser jag att regeringen måste se över hur branschens behov av kompetens ska kunna tillgodoses på både kort och lång sikt. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02Ub219 · 2011-09-28 00:00:00 — Arbetslivserfarenhet vid ansökan till högskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda frågan om hur vi bäst kan tillvarata arbetslivserfarenhet i antagningssystemet till högre utbildning. Reell kompetens för vidare studier är viktigt och bör vara det främsta urvalskriteriet vid ansökan till högskola. är det viktigt att ha fortsatt öppna dörrar till den högre utbildningen och bejaka det livslånga lärandet. Den tidigare regeln som gav människor med minst fyra års arbetslivserfarenhet möjlighet att söka in på högskolan togs bort 2008. togs värdet i arbetslivserfarenheten för dem som sökte in på högskoleprovet bort. I då omställningen i samhället går snabbt och tidigare tunga och pålitliga industrier svajar behöver samhället olika metoder och verktyg för att ta tillvara den erfarenhet och den kompetens som plötsligt kan behöva ställas till samhällets förfogande. Den energi och motivation som kan finnas hos någon som vill gå vidare och utbilda sig måste fångas upp. Detta måste ses som en tillgång, och vi behöver i antagningssystemet till högre utbildning ha en öppen dörr för att möjliggöra att vi kan ta vara på den tillgången. Ett livslångt lärande innebär att man lär för livet, men är det så att man i livet lär sig saker som kan vara värdefullt i utbildningen. Det måste utbildningssystemet värdera och tillvarata. Utan att backa tillbaka och återinföra något som en gång ansågs otillräckligt bör det ändå vara möjligt att hitta nya vägar in, där erfarenhet uppvärderas som reell kompetens belönas i intagningen till högre utbildning. Detta bör utformas på ett sätt som upplevs transparent och förståeligt samt inte alltför byråkratiskt. Om en sådan urvalsgrupp skapas bör dess storlek stå i proportion till antalet sökande för maximal flexibilitet. Därför ser jag ett värde i att frågan om att hitta en bra mix utreds så att resultatet av den utredningen kan ligga till grund för en lag som uppvärderar arbetslivserfarenhet vid ansökan till högskola.
mot · GZ02Ub221 · 2011-09-26 00:00:00 — Facklig information till skolelever tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skolor ska släppa in fackliga organisationer för att informera om rättigheter och skyldigheter i arbetslivet. Många elever får prova på att sommarjobba. Något som inte bara ger extra pengar utan även är en utmärkt förberedelse inför arbetslivet. Detta är mestadels positivt. Men tyvärr är det alltför många arbetsgivare som inte upplyser sina sommarjobbare om vilka rättigheter de har på arbetsplatsen eller som ger utbildning om säkerheten när det finns risker i jobbet. Det förekommer till och med att arbetsgivare lurar ungdomar på lönen, låter dem arbeta till usla arbetsvillkor och utsätter dem för livsfara. Fackets hjälptelefon brukar gå varm på somrarna när ungdomarna vill veta vilka regler som gäller eller få hjälp när de blivit illa behandlade. Detta visar hur stort behovet av förebyggande information är! Det borde därför vara självklart att skolorna släpper in fackliga organisationer för att informera om vad som gäller i arbetslivet redan innan ungdomarna börjar sommarjobba. Upplever eleverna missförhållanden på sommarjobbet vet de ju dessutom vem de då ska kontakta för att få hjälp. Det är också värdefullt för eleverna att få information om arbetslivet innan de tar extrajobb och senare träder ut i arbetslivet efter skoltiden. Givetvis bör även representanter från arbetsgivarorganisationer vara välkomna i skolan. Men det bör inte vara möjligt för skolor att bjuda in arbetsgivarorganisationer om de inte också bjuder in fackliga organisationer. Man kan inte räkna med att de flesta elever kommer att bli arbetsgivare, särskilt inte på sommarjobbet! Flertalet elever kommer senare i arbetslivet också att bli arbetstagare, vilket gör det extra viktigt att de får träffa representanter från arbetstagarorganisationer som kan upplysa om rättigheter och skyldigheter i arbetslivet.
mot · GZ02Ub222 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en utvärdering av sjuksköterskeutbildningen. Den svenska sjuksköterskeutbildningen ligger på en internationellt hög nivå. Men trots detta finns det förbättringsområden. Praktik är en viktig del i sjuksköterskeutbildningen. Det är där som de teoretiska kunskaperna ska omsättas i verkligheten och förvandlas till den vårdkunskap som krävs. Det har emellertid visat sig att många sjukhus och kliniker anser att nyutbildade sjuksköterskor inte har tillräckligt med praktik när de börjar sin anställning. Vid exempelvis har man skapat en särskild utbildning för att täcka behovet av komplettering innan de nyutexaminerade sjuksköterskorna kan sättas i tjänst. Det innebär att det tar för en ny sjuksköterska att komma in i arbetet och det innebär stora kostnader för . Vi anser därför att regeringen bör göra en utvärdering av sjuksköterskeutbildningen i förhållande till de kompetenskrav som dagens sjukvård ställer.
mot · GZ02Ub223 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av behovet av en teckenspråkslärarutbildning. Döva har rätt att få samhällsinformation och sin skolundervisning på teckenspråk. Språket blev då i erkänt som dövas första språk. Det är många som vill lära sig teckenspråk för att kunna kommunicera med döva, antingen det gäller i arbetslivet eller i mer privata sammanhang. är det möjligt för hörande elever att lära sig teckenspråk som C-språk eller individuellt val på gymnasiet. togs det även ett beslut i att det skall erbjudas som B- eller C-språk i . Detta har blivit mycket populärt bland hörande elever, och antalet elever som utnyttjar möjligheten ökar kraftigt. Tyvärr saknas det en lärarutbildning där behörighet ges för att undervisa i ämnet teckenspråk på grundskola och gymnasieskola. har glädjande nog bidragit till vissa satsningar för teckenspråkslärare, bl.a. 20-poängsutbildning i teckenspråk vid i . Men frågan är om detta räcker. har vi infört krav på lärarbehörighet, vilket väcker ett ökat behov av utbildning av teckenspråkslärare. Enligt en grov beräkning arbetar ca 250 outbildade teckenspråkslärare i landet. Med fler utbildade lärare kommer teckenspråket att spridas i samhället, vilket kommer att innebära större jämlikhet för döva i . Teckenspråket är, som tidigare nämnts, erkänt som dövas första språk och det är även erkänt som ett språk bland andra som kan läsas i grundskola och gymnasium. Trots detta verkar det alltså saknas tillräckliga lärarresurser för att tillgodose de dövas behov. Därför anser jag att en översyn behöver göras av behovet av en teckenspråkslärarutbildning.
mot · GZ02Ub224 · 2011-09-27 00:00:00 — Utbildning för att bättre bemöta våldsutsatta tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av utbildningskraven för socionomer i syfte att förbättra bemötandet av våldsutsatta. Det finns en allmänt känd kunskap om den omfattande förekomsten av våld i nära relationer. Men , hälso- och sjukvården och rättsväsendet behöver få ökad kunskap och kompetens för att kunna möta de utsattas behov av stöd och hjälp. Denna typ av våld kan drabba vilken kvinna som helst. Regering, landsting och kommuner har gjort och gör stora satsningar för att de kvinnor som blivit utsatta ska få skydd och stöd. har på regeringens uppdrag tagit fram ett utbildningsmaterial som fokuserar på våld mot kvinnor med funktionsnedsättning. Ytterligare fyra utbildningsmaterial planeras med fokus på kvinnor med särskilda behov kvinnor i missbruk och beroende, äldre kvinnor, kvinnor med utländsk bakgrund och kvinnor som utsatts för hedersrelaterat våld och förtryck. Polisen har satsat på utbildning av sin personal och drev en särskild kampanj för att fler utsatta kvinnor ska våga göra en anmälan. Barn som bevittnat våld i hemmet ses enligt lagens mening som offer och skall agera därefter. Det finns dock fortfarande stora brister som leder till att de som utsatts för våld eller bevittnat våld inte bemöts på ett professionellt sätt i kontakterna med och inte heller får de samhällsinsatser som krävs. Varje utsatt barn och varje utsatt kvinna är i en unik och mycket sårbar situation. Bemötandet är avgörande, och för att skapa förtroende krävs kunskaper. För en socionom borde det därför krävas högskoleutbildning i våld i nära relationer. Det finns visserligen 50-poängshögskoleutbildningar, men regeringen bör se över socionomutbildningen och hur redan utbildade socionomer kan komplettera sin utbildning för att på ett bättre sätt möta våldsutsatta kvinnor och barn.
mot · GZ02Ub225 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av utbildning inom geriatrik. Det finns bristfälliga kunskaper inom hälso- och sjukvården om både geriatrik (det sjukliga åldrandet) och gerontologi (det friska åldrandet). För att möta dagens och framtidens krav måste dessa kunskaper utvecklas och breddas till alla som är engagerade i omhändertagandet av äldre. Situationen för de sjuka äldre är komplex, och vården och omsorgen måste möta både biologiska, psykologiska, sociala och andliga aspekter. Därför behövs en bred utbildning för ett antal olika personalkategorier. Dagens grundutbildningar tillgodoser inte behoven av geriatriska och gerontologiska kunskaper. Som exempel kan nämnas att läkarutbildningen bara innehåller geriatrik och att specialistutbildningen av distriktsläkare, vilka ofta får ett stort ansvar för vården av äldre, helt kan sakna geriatrik. Det är därför uppenbart att den geriatriska utbildningen inom läkarnas grundutbildning behöver förstärkas, liksom också sjuksköterskornas och undersköterskornas grundutbildningar. Detta försvåras dock av att antalet geriatriska vårdplatser vid sjukhusen är begränsat, varför även den primärkommunala hälso- och sjukvården aktivt bör involveras i denna utbildning. För att detta ska uppnås behöver också antalet akademiska lärare med geriatrisk kompetens utökas. För att dagens och framtidens rekrytering av läkare ska säkras behövs särskilda åtgärder. Ett sätt är att markera vikten av den geriatriska kompetensen inom klinik- och verksamhetsledningar liksom inom den medicinska kliniska forskningen. Regeringens äldresatsning och äldresamordnarens arbete är en mycket bra och viktig åtgärd för att förbättra kvaliteten i äldreomsorgen. Ökad och mer spridd geriatrisk kompetens behövs såväl inom omsorgen som inom vården. Därför bör en långsiktig plan utarbetas för hur kunskapsnivån inom geriatriken kan höjas och säkras för att den åldrande människan ska få den vård och omsorg hon behöver. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02Ub226 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studiemedel för äldre. Ett livslångt lärande är en grundtes för en liberal. Att nyfiket kunna tillägna sig ny kunskap är för många människor en stor drivkraft. Pluggandet får inte ta slut bara för att man uppnått en viss ålder. Men för att ta ledigt från arbetet, en eller flera terminer, krävs för de allra flesta att man får möjlighet till lån. I andra nordiska länder kan man ta det långt upp i åldrarna, men i stoppas detta . I när vi alltmer efterfrågar möjligheten för alla som kan att arbeta betydligt fler år av livet måste även kompetensutveckling och studier hänga med. Detta kräver ett förändrat studiemedelssystem. Regeringen bör återkomma till med ett förslag till förändrat studiemedelssystem som också bejakar utbildning och studier i högre åldrar.
mot · GZ02Ub227 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras av förutsättningarna för att ge barn med hörselskada rätt till utbildning i teckenspråk. Om barn med hörselskador ska ges bästa möjliga förutsättningar i livet krävs att de behärskar både svenska och teckenspråk. De måste kunna växla mellan språken för att ha förmåga att uttrycka sig väl i olika situationer. Hörselskador av detta slag är livslånga. Att i tidig ålder lära sig teckenspråk är enklare än att senare i livet anta denna utmaning. Språkkunskaperna måste grundläggas tidigt i livet. Då kan språket utvecklas till hög nivå och användbarhet. Dessutom kan teckenspråket för barn med grava hörselskador vara en bra grund för att lära sig svenska. Svenska och teckenspråk stödjer varandra när det gäller den språkliga utvecklingen. Inom ramen för bör en översyn göras för att ge barn med hörselskada rätt till utbildning i teckenspråk.
mot · GZ02Ub228 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hitta snabba och kvalitativa valideringsmöjligheter för personer med utländsk examen. ställer man höga krav på tilläggsutbildningar och utbildningsinnehåll för människor som innehar utländska examina. Att ställa höga krav är bra och valideringsprocessen skall vara effektiv för att den berörde skall ha möjlighet att planera sitt liv i utifrån sin utbildning och dess möjligheter. Den allmänna uppfattningen är att processen tar väldigt och att många inte upplever hanteringen som positiv. Dessa långa tilläggsutbildningar bidrar också till att vissa undviker att försöka sig på en validering. Många vill gå språkkurser, göra praktikerprov och påbörja utövning av sitt yrke så snart de bara kan. Den långsamma processen kan leda till passivitet och känsla av hopplöshet. Man bör se över effektiviteten i valideringsprocessen av utländska examen och hitta snabba och kvalitativa valideringsmöjligheter till gagn för de personer som snabbt vill komma in i sysselsättning, och därmed ökar också integrationsmöjligheterna.
mot · GZ02Ub229 · 2011-09-26 00:00:00 — Barnomsorg på obekväma tider tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg på obekväm arbetstid. Sedan den borgerliga regeringen tillträdde 2006 har arbetsmarknadspolitiken i väldigt hög grad varit inriktad på att öka arbetskraftsutbudet genom sänkta skatter och försämrat försäkringsskydd. Tyvärr har politiken inte på samma sätt underlättat för den som kan och vill ta ett arbete. Den svenska välfärdsmodellen kan här användas bättre. Anställningar med arbetstiden förlagd till obekväm tid är mycket vanliga på arbetsmarknaden. För många barnfamiljer innebär det svårigheter att kombinera jobb med barnens behov av omsorg och trygghet. Brist på barnomsorg kan till och med betyda att den som jobbar natt tvingas avstå från förvärvsarbete. Det är naturligtvis helt orimligt. Flera kommuner har också infört försök med nattöppna förskolor, ofta med gott resultat. Det borde vara självklart att kommunerna alltid erbjuder barnomsorg än .
mot · GZ02Ub230 · 2011-09-23 00:00:00 — Genusperspektiv i utbildningarna till lärare, polis och jurist tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utbildningarna till lärare, polis och jurist ska genomsyras av genusperspektivet. Vi lever fortfarande i ett samhälle som genomsyras av manliga normer och där mannens överhöghet över kvinnor och barn är accepterad. Vi måste därmed aktivt fortsätta arbetet för att det som vi redan uppnått på jämställdhetsområdet inte ska raseras. Det måste ske över hela samhället och genomsyra all utbildning, och speciellt de utbildningar som har nära kontakter med människor. Det är fler kvinnor än män som studerar på högskola eller universitet. Där är dock skillnader mellan utbildningarna när det gäller könsfördelningen. Därför är det viktigt att jämställdhetsfrågorna finns med inom högskolevärlden, inte minst inom lärar-, polis- och juristutbildningarna. Dessa utbildningar bör genomsyras av genusperspektivet så att det blir ett naturligt förhållningssätt för dem som utbildas till lärare, polis eller jurist. Genom att dessa yrkesgrupper har med sig ett genusperspektiv som ett förhållningssätt när de kommer ut i yrkeslivet kommer samhället att ta ytterligare steg mot ett mer jämställt samhälle.