ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02U338 · 2011-10-05 00:00:00 — Rent vatten och sanitet i utvecklingsländer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i biståndets satsningar på miljö och klimat bör en större prioritet läggas på insatser för rent vatten och tillgång till grundläggande sanitet. Tillgången till rent vatten och grundläggande sanitet är en avgörande faktor för hälsa och utveckling i utvecklingsländer. I många länder släpps orenat vatten ut i vattendrag från industrier och hushåll. Enligt uppgifter från organisationen saknar två och en halv miljard människor en toalett att gå till vid behov. När det saknas latriner hamnar istället avföringen i naturen på landsbygden, avloppsdiken eller storstädernas slumområden. Därmed förorenas mat och dricksvatten av flugor och dessutom kan avföringen spridas vidare till brunnar och andra vattentäkter via regnvattnet. Detta är ett allvarligt miljö- och hälsoproblem. Att få i sig vatten med mänsklig avföring kan vara förenat med livsfara. Den innehåller mängder med skadliga bakterier, virus och parasiter, vilket kan ge förödande konsekvenser. dör 4 000 barn i diarré som orsakas av smutsigt vatten och bristande sanitet. Upprepade diarréer är den näst vanligaste dödsorsaken bland små barn i fattiga länder. Därför menar jag att satsningar på rent vatten och sanitet tydligare bör lyftas fram som en prioriterad fråga i biståndets satsningar på en hållbar miljö i utvecklingsländer.
mot · GZ02Ub263 · 2011-10-03 00:00:00 — Regler för att starta friskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att förnya reglerna för att starta fristående skolor. Det finns ett enormt intresse av att vara med och förbättra den svenska skolan. Ett exempel på detta är att antalet ansökningar om att starta friskola är mycket stort. Det är en bekräftelse på att vi skapat stabila och likvärdiga villkor för friskolorna så att många vågar ta chansen och förverkliga sin idé och att de tuffare krav som kommer med den nya skollagen inte avskräckt dem som vill starta friskola. behöver fortfarande nya idéer för att förbättra skolan. Om fler får chansen att vara med och förbättra skolan så blir vi alla vinnare. Mångfalden av alternativ ökar för eleverna. Lärarna får möjlighet att välja mellan olika arbetsgivare och olika typer av skolor som arbetar på olika sätt. Med en sund konkurrens om eleverna så kommer sämre alternativ att försvinna och ge plats för nya och bättre verksamheter, precis som på andra områden där sund konkurrens råder. Intresset för att starta nya skolor möts ändå av att allt fler får avslag på sin ansökan. av de sökande fick tillstånd vid senaste ansökningsomgången, jämfört . Tillståndsgivningen syftar till att garantera att kvaliteten i undervisningen är bra, att verksamheten är stabil och att ägarna har förutsättningar (ekonomiskt, pedagogiskt och juridiskt) att driva skolan. Sedan är det upp till eleverna och deras föräldrar att avgöra vilken skola de vill gå i. Jag har svårt att se en tydlig och konsekvent linje i vilka skolor som får tillstånd och vilka som inte får det. Andra hänsyn än just kvalitet, stabilitet och kompetens avgör om tillstånd beviljas. En faktor som vägs in är hur en ny friskola bedöms påverka den kommunala skolan. Tolkningen av detta förefaller både fyrkantig och snäv och har ett drag av godtycklighet över sig. Vissa får tillstånd, andra inte. Jag tycker att det är dags att förnya regelverket för att få starta en fristående skola. Kraven är i princip desamma som när de skapades 1992. finns erfarenhet av friskolor och regelverket behöver utvecklas därefter. Ett regelverk som ger utrymme för konstiga och motstridiga beslut måste ändras så att det blir en rättssäker tillståndsgivning. prövas varje ny etablering som en helt ny ansökan, även om huvudmannen redan driver ett antal skolor på andra orter och prövningen om kvalitet, stabilitet och kompetens redan då är gjord . Detta skapar ett onödigt merarbete. Dessutom tar tillståndsgivningen osedvanligt . Ansökan måste ske innan skolan ska startas. Tillståndsgivningen inom andra viktiga välfärdssektorer vårdcentraler, apotek, hemtjänstföretag och HVB-hem visar att det går att ha en rättssäker och grundlig tillståndsprocess som garanterar kvalitet och stabilitet på ett enklare sätt än utformningen inom skolområdet . Jag anser att regeringen bör ta initiativ till att se över regelverket för att få starta fristående skolor i syfte att tydliggöra att det är kraven på kvalitet, stabilitet och kompetens hos ägarna som ska avgöra om skolan får starta.
mot · GZ02Ub264 · 2011-10-03 00:00:00 — Möjlighet att höja sitt gymnasiebetyg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elevers möjlighet att tentera upp betyg . Dagens betygssystem på gymnasiet är kursbaserat, betyg sätts efter varje avslutad kurs. Det har många fördelar. Mindre positivt är att det inte är möjligt för en elev att försöka höja sitt betyg efter en avslutad kurs , även om elevens kunskaper har ökat. I ämnen som består av flera kurser som bygger på varandra, till exempel språk, kan detta vara en stor nackdel. Så kallad prövning, eller möjlighet att tentera upp ett betyg, får endast göras efter det att gymnasiet avslutats. Jag ser egentligen inget skäl till att den regeln finns. Elever borde när som helst kunna försöka höja sina betyg. Att vänta med detta till efter gymnasiet kan skapa onödig väntetid innan eleven kan komma in på högskolan och motverkar därmed dagens regel om en snabb övergång till studier och arbete.
mot · GZ02Ub265 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en nationell elevenkät för att utveckla och förbättra skolan utifrån ett elevperspektiv. inrättades Nationell patientenkät inom svensk sjukvård, vilken är en mätning där patienterna fick möjlighet att berätta om och betygssätta sina erfarenheter kring bemötande, delaktighet, förtroende och information inom vården. Resultaten kan studeras både på landstingsnivå och på verksamhetsnivå, vilket innebär sjukhus eller vårdcentral. Enkäten började användas utifrån uppfattningen att patienternas erfarenheter av och synpunkter på sjukvården är mycket viktiga för sjukvårdens utvecklings- och förbättringsarbete. Resultaten används för att utveckla och förbättra vården och ger ett underlag för jämförelser, ledning och styrning samt för att patienterna ska kunna göra ett medvetet och välinformerat vårdval. Denna uppfattning borde gälla även inom utbildningsväsendet där elevers erfarenheter och synpunkter på sin skola och utbildning borde vara en central del av utvecklingsarbetet med den svenska skolan på såväl grund- som gymnasienivå. Genom det fria skolvalet och skolpengssystemet är det möjligt för elever att själva välja skola. Denna typ av enkät skulle utgöra ett bra underlag för jämförelse vid elevernas val av skola och skulle förstärka valmöjligheten genom att förbättra informationen inför valet. En del kommuner och skolor arbetar redan med detta, men frågeställningarna är olika och ibland omfattas endast de kommunala skolorna medan friskolorna gör egna enkäter. En nationell elevenkät skulle ha fördelen att vara lika i hela landet och därmed underlätta jämförelser. Sedan ett tiotal år gör en form av enkäter, Attityder till skolan, men där är det endast ett begränsat urval elever som deltar och resultaten går inte att bryta ned på skolnivå eller kommunnivå. Attityder till skolan utgör ändå en bra början som kan utvecklas till en modell där alla skolor ingår. Mot bakgrund av ovanstående anser jag att bör tillkännage för regeringen att en nationell elevenkät bör införas för att utveckla grund- och gymnasieskolan utifrån ett elevperspektiv.
mot · GZ02Ub267 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att öka antalet idrottstimmar i skolan. Människokroppen är inte konstruerad för att sitta stilla. Vi behöver röra på oss för att må bra, och det är därför viktigt att vi kan erbjuda skolungdomar fysisk såväl som intellektuell stimulans. Skolidrotten spelar här en viktig roll. Vi lever i ett samhälle där fysisk ohälsa har växt till ett allt större samhällsproblem. Diabetes och allvarliga hjärt-kärlsjukdomar drabbar allt fler och dessutom allt yngre människor. En anledning till fetmans och andra sjukdomars utbredning är utvidgningen av en stillasittande livsstil i en allt mer datoriserad värld. Onlinespel har för många unga i skolåldern blivit den sysselsättning som fyller fritiden. Det är viktigt att såväl unga som gamla rör på sig. Skolan spelar här en viktig roll, eftersom många barn inte får tillgång till denna kunskap från annat håll. Skolidrotten kan med sin variation och mångfald fungera som ett komplement för fritidsidrottande barn och för andra barn som den enda kontakten med idrott och motion. Dessutom kan det ha positiva effekter för skolans övriga ämnesområden om studierna blandas upp med fysisk aktivitet. EU:s utbildningsutskott har uppmärksammat problemet med barns fysiska ohälsa och menar att fysisk träning ska vara obligatorisk i skolan och utgöra åtminstone tre lektioner . Man konstaterar att genomsnittstiden för gymnastiklektioner sjunkit och att allt fler elever är överviktiga. Skolan har ett ansvar för att förbereda barn och ungdomar . I när även barn och ungdomars fritid till stor del utgörs av aktiviteter framför en tv eller en dator är det ännu viktigare att få tillgång till idrottstimmar i skolan. Idrottstimmarna i bör därmed utökas för att öka barns och ungdomars intresse för idrott och motverka en stillasittande livsstil som i värsta fall kan leda till allvarliga hälsoproblem.
mot · GZ02Ub268 · 2011-10-03 00:00:00 — Högskolors redovisning av jobbpotentialen för sina utbildningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheten att ålägga högskolor och universitet att i sina utbildningskataloger eller på sina webbplatser uppge hur många procent av dem som har avslutat ett program som har fått jobb efter examen samt den genomsnittliga lönen. Utbildning, även på högre nivå, är i inte förbehållet ett fåtal. Tvärtom, är ett av världens mest jämlika länder vad gäller möjligheterna till utbildning på alla nivåer oberoende av egen ekonomiska styrka. Ej heller är studierna avhängiga föräldrarnas köpkraft eller möjligheterna till externfinansiering som lån, erhållandet av stipendier eller förmågan att kombinera arbete med studier. Detta är bra och det ska vi som nation vara stolta över. Tyvärr är allt inte frid och fröjd för det. Varje student på högskola eller universitet investerar av sitt liv och ett antal i en examen. I är utbildningsmöjligheterna stora och mångfalden i kursutbudet är omfattande många lärosäten erbjuder en stor mängd olika kurser och utbildningar. Lejonparten bland studenterna väljer sin utbildning utifrån sina drömmar om framtiden och sina personliga intressen. Sedan hoppas eller utgår de från att utbildningen ska leda till anställning och möjlighet att försörja sig. Så är tyvärr inte alltid fallet. Universitet och högskolor bör därför åläggas att i sina utbildningskataloger eller på sina webbplatser uppge hur många procent av dem som har avslutat ett program har fått jobb efter examen samt den genomsnittliga lönen. Boriana (M)
mot · GZ02Ub269 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheten att avskaffa fribeloppet. För den som studerar på högskola eller universitet är fribeloppet heltidsstudier per kalenderår, eller per kalenderhalvår. Det innebär att en student som uppbär studiemedel, men vars inkomst (oavsett inkomstslag) överstiger dessa maxbelopp, får sänkt studiemedel. En sådan sänkning omfattar både bidrags- och lånedelen. Det är knappast upp till staten eller någon myndighet att avgöra hur en student väljer att finansiera sina studier. Därför är termen fribelopp missvisande det finns knappast något fritt med statligt tvång. Således bör en översyn för avskaffande av fribeloppet genomföras så snart som omständigheterna i övrigt så medger.
mot · GZ02Ub271 · 2011-10-03 00:00:00 — Satsning på tyska i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade satsningar på tyska språket i skolan. är en av världens främsta industrinationer. Räknat per capita är tvåa i världens exportliga. Det gör att är och förblir det europeiska industritågets draglok. betydelse som handelspartner och därmed välståndsfaktor kan inte nog understrykas. I runda tal står för en dryg tiondel av den svenska exporten, vilket i faktiska tal innebär ca . Jämfört med föregående år innebär det en ökning med ca . Det innebär att är främsta exportmarknad. Den tyska exporten till är än högre och uppgick till , dvs. av totala import. Tyska är ett stort om än inte ett globalt språk. Människor med tyska som modersmål bor företrädesvis i , och totalt sett finns över 100 miljoner människor som har tyska som förstaspråk. Även om tyskan har tappat i popularitet bland dagens elever kommer vår handel med den tysktalande världen inte att avta snarare tvärtom. Det finns därför ingen anledning att förringa tyskans framtida betydelse. Det ligger i och det svenska näringslivets intresse att färdigheterna i tyska språket är goda inom både offentlig sektor och näringslivet. Och även om alltfler människor med tyska som modersmål börjar lära sig engelska lär det dröja innan engelskan når samma penetrationsgrad i dessa länder som t ex i och . Således bör överväga en översyn om att stärka tyska språkets roll i den svenska grund- och gymnasieskolan.
mot · GZ02Ub275 · 2011-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelverk för nanomaterial, en strategi för forskning om nanoteknologi och fördelningen av forskningsresurser. Nanopartiklar är ; är lika med en miljarddels meter. Nanoteknik innebär att nya material byggs upp på atomnivå. Nanoteknik kallas ibland för atomslöjd. Tekniken håller på att revolutionera många områden inom elektronik, ytbehandling, medicin, energi med mera. Vinsterna är stora, men så även riskerna. Nanopartiklar i molekylstorlek har ofta andra egenskaper än samma ämne i större storleksmassa. Små nanopartiklar kan vara farligare för hälsan än större. Kunskapen om hur människa och miljö kan exponeras för nanomaterial är liten. Det behövs forskning och metodutveckling för att bedöma riskerna med nanomaterial för människor och för miljön. Nanopartiklar sprids lätt, och försiktighetsprincipen bör gälla när nya ämnen tas fram. Nanopartiklar kommer med tiden att läcka ut i luften, via avlopp och vattendrag. Väl ute i naturen kan de ackumuleras i näringskedjan. Nanoteknologin kan få omfattande miljö- och hälsoproblem som vi inte kan förutse . Eftersom nanopartiklar är mycket små partiklar, kan de ta sig in i våra kroppar via huden, luftvägarna eller ögonen. EU:s kemikalielagstiftning (Reach) är inte alltid tillämplig på nanoteknik eftersom det går att tillverka stora mängder nanopartiklar innan man når upp till de gränsvärden där det krävs tester av tillverkarna. finns ingen gemensam EU-lagstiftning som reglerar specifikt nanomaterial. Det saknas en gemensam definition över nationerna av vad som betraktas som nanomaterial. Det råder även stor skillnad på hur resursfördelningen är mellan innovationsforskning och forskningen runt miljö och hälsorisker. behöver samla resurserna kring nanoforskningen och forska även på etik och säkerhet kring nanoteknik. Sammantaget behövs ett aktivt arbete för att få ett samlat grepp runt utvecklingen av nanoteknologin.
mot · GZ02Ub276 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta alla skolor arbeta enligt alternativa läroplaner som godkänts av . har en målstyrd skola där regering och riksdag anger målen och det är upp till professionen att finna de bästa och mest lämpade pedagogiska vägarna för att eleverna skall kunna nå målen med de bästa resultaten. Detta var möjligt enligt den gamla läroplanen, men i den nya läroplanen är det inte möjligt fullt ut, och regeringen har varit tvungen att införa undantag för när det gäller läroplan, betyg och lärarutbildning. Detta är olyckligt. Alla skolor borde till exempel få möjligheten att välja att arbeta enligt Waldorfskolornas läroplan eller någon annan alternativ läroplan, under förutsättning att man når skolans kunskapsmål. Därför bör det vara möjligt för alla skolor, fristående som kommunala, att arbeta med alternativ pedagogisk profil och arbeta efter en alternativ läroplan. Alla skolor ska arbeta efter innehållet i värdegrundsdelen i den nationella läroplanen, men det är viktigt att utrymme ges för stor pedagogisk mångfald i övrigt. Att vara tvungen att följa de nationella styrdokumenten fullt ut kan göra detta svårt. Därför anser vi att alla skolor, kommunala såväl som fristående, efter prövning av ska kunna få undantag från skyldigheten att fullt ut följa den nationella läroplanen och i stället arbeta efter en annan läroplan. Att en skola kan få möjlighet att arbeta efter en alternativ läroplan betyder inte att det blir fritt att välja vilka styrdokument som helst. En kvalitetsgranskning av bör ske för att pröva att den alternativa läroplanen i allt väsentligt motsvarar den nationella. På det sättet uppmuntras en mångfald inom svenskt skolväsende och en utveckling där nya metoder och alternativ pedagogik får frodas och utvecklas. Jag ser mycket kritiskt på regeringens attacker mot den pedagogiska mångfalden när man försvårar för fristående pedagogiska alternativ att arbeta efter sina pedagogiska metoder. Jag föreslår därför att till regeringen uttala som sin mening att alla skolor, oberoende av huvudman, skall ha möjligheten att arbeta efter alternativa läroplaner, som till exempel Waldorfläroplanen, efter det att prövat och godkänt läroplanen som likvärdig den av fastställda läroplanen.
mot · GZ02Ub277 · 2011-10-03 00:00:00 — Nationellt centrum för språkutbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt centrum för språkutbildning. Det svenska språket talas inte av så många fler än oss svenskar. Därför är språkutbildning mycket viktigt för, framför allt de yngre, medborgarna. Vi lever i en allt mer global värld där internationella kontakter är vardag för allt fler. Därför är det viktigt att språkutbildning uppmuntras och den som sker är av allra bästa kvalitet. finns det nationella centrum för matematikundervisning, kemi, fysik etc. och det är utomordentligt. Något nationellt centrum för språkutbildning finns inte och denna brist är motionens utgångspunkt. Det övergripande målet för ett nationellt centrum för språkutbildning skulle kunna vara en förbättrad språkundervisning i förskola, skola och vuxenutbildning. Den primära målgruppen borde vara i första hand lärare som undervisar i språk men också lärarutbildare och lärarstuderande i språk men också politiker, professionella och administratörer med ansvar för lärares kompetensutveckling på olika nivåer i utbildningsväsendet. Positiva samhälleliga föreställningar om språk och språkutbildning är viktiga förutsättningar för elevers lärande i skolan. Därför kunde även föräldrar, massmedia och allmänheten vara viktiga grupper för ett sådant centrums verksamhet. Uppgiften skulle kunna vara att samordna, stödja, utveckla och genomföra insatser som främjar svensk språkutbildning. Att följa upp kvaliteten på den utbildning som sker kunde också ingå i uppgifterna. Jag anser att man ska undersöka förutsättningarna för införande av ett nationellt centrum för språkstudier.
mot · GZ02Ub282 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att skydda den forskning som bedrivs vid . lade regeringen fram propositionen Prövning av vindkraft som syftar till att underlätta utbyggnaden av vindkraft som kraven på en rättssäker och omsorgsfull prövning inte minskar. I ett tilläggsdirektiv fick utredaren i uppdrag att utreda behovet av författningsändringar, bland annat i fråga om förnybar energi. Syftet med översynen var att identifiera behov av regeländringar som underlättar en fortsatt utbyggnad av vindkraft i enlighet med uppsatta mål, som miljömålen ska nås, försvarsintresset ska skyddas och eventuella effekter för fisket, rennäringen och andra areella näringar ska belysas. Ett intresse som dessvärre inte skyddas är rymdforskning. är en forskningsanläggning som har bedrivit forskning om rymden. har observatoriets anläggningar samt driftsfunktionerna för dem status som nationell anläggning för radioastronomi och lyder under en separat styrelse. Bland annat övervakas ozonskiktet och kolmonoxiden i atmosfären för att studera eventuella förändringar i halterna. Det är oerhört känslig apparatur man arbetar med och man har ett skyddsområde runt anläggningen där man inte får ha en mobiltelefon påslagen. Men utvecklingen går framåt och vindkraftverken utgör nu med sina höjder ett hot mot forskningen. Anledningen är att signaler från mobiltelefoner studsar på vindsnurrorna och stör de signaler man samlar in från rymden. För observatoriets del blir det omöjligt att bedriva forskning då man inte kan stänga ute signalerna från mobiltelefoner, och man måste i så fall lägga ner viktig forskning. Ambitionen bör med detta som utgångspunkt vara att den lagrättsliga delen relaterad till forskningsområden med störningsskydd förstärks till att även omfatta förbud mot vindkraftverk inom störningsavstånd. Ett grundläggande perspektiv är att den viktiga forskning som bedrivs vid bör inkluderas inom ramen för denna process.
mot · GZ02Ub283 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka stödet till Myndigheten för . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka stödet till CSN och öronmärka denna summa till studenter på . Myndigheten för har i sitt budgetunderlag till önskat att få 1,5 miljarder ytterligare . För dessa skulle de kunna fördubbla antalet nya beslut. 8 000 platser i snitt, det vill säga 24 000 platser under den återstående mandatperioden, skulle på ett betydande sätt förbättra matchningen på den svenska arbetsmarknaden och minska den strukturella arbetslösheten. Myndighetens filosofi är just att identifiera vilken kompetens som är mest efterfrågad på arbetsmarknaden och därmed är sysselsättningsstatistiken för de som utbildat sig genom synnerligen god. Snittkostnaden per studerande och år är 60 000, vilket är en relativt låg summa givet dess positiva effekter. Utbildningarna är i snitt och kostar per studerande och år. Av de studerande uppbär studiemedel. ser det utökade stödet till som en av de viktigaste arbetsmarknads- och utbildningspolitiska satsningarna . Vi förespråkar därför att myndigheten tillskjuts ytterligare samt att ytterligare skall öronmärkas till CSN för de studenter som väljer att läsa ett program genom . Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GZ02Ub289 · 2011-10-03 00:00:00 — Studenter som inte dyker upp tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta högskolor stryka antagna studenter som inte dyker upp. I pluggas det som aldrig . Allt fler läser vidare efter gymnasiet och högskolorna samt universiteten runt om i landet växer så det knakar. Exempelvis har man vid slagit rekord i antalet antagna, en siffra som bara vuxit med . Men trots att högskole- och universitetsstudier lockar allt fler är det först när studenterna registrerat sig vid lärosätena som siffrorna kan slås fast. Det är nämligen en stor andel som aldrig dyker upp. Dessa studenter skapar problem vid högskolornas hantering. Det innebär konkrea problem i fråga om registrering, turordning och kursplanering samt när medel skall fördelas. Därför bör möjligheten för högskolor att plocka bort studenter vid antagningen som aldrig dyker upp ses över.