mot · GZ02Ju359 · 2011-10-03 00:00:00 — Bekämpa den grova organiserade brottsligheten och skapa en effektivare polis8 Inför ny organisation mot organiserad brottslighet8 Skärpta åtgärder mot illegala vapen9 Bekämpa terrorism ge Säkerhetspolisen tillgång till signalspaning10 Skapa en effektivare polis11 Fristående myndighet som utreder brott begångna av poliser och åklagare11 Snabbare handläggning av ungdomsbrott14 Forskning och evidens i det brottsförebyggande arbetet15 Bekämpa övergrepp mot kvinnor och barn16 Inför ett nytt brott för våldtäkt16 Tillsätt en för våldtäktsärenden16 Gör om koppleribrottet till människohandel16 Ta bort kravet på dubbel straffbarhet vid sexköp och inför skadestånd för brottsoffret17 Utred ett avskaffande av preskriptionstiden för sexualbrott och andra grova brott mot barn17 Förbättra besöksförbudet i gemensam bostad18 Målsägarbiträde in redan vid anmälan18 och ett nationellt handlingsprogram för hälso- och sjukvårdens omhändertagande av barn som fallit offer för sexuella övergrepp19 Utveckla stödet till närstående19 Bättre behandling i kriminalvården samt uppföljning vid frisläppandet20 Särskild kompetens på akutsjukhusen för dem som utsatts för sexuella övergrepp som kan erbjuda drogtester20 Skärp kampen mot sexuell exploatering av barn och unga21 Förbättra effektiviteten i rättsväsendet22 Använd förundersöksbegränsning mera offensivt22 Låt polisen leda fler förundersökningar23 Lägg inte ner ytterligare domstolar27 Bekämpa alkohol och andra droger28 Skärpta åtgärder mot alkohol i trafiken28 Skärpta åtgärder mot langning och ungdomars drickande28 Skärp insatserna mot dopning29 Bättre skydd för transpersoner30 Tuffare insatser mot idrottshuliganer31 Inför tortyrbrott i svensk lagstiftning32 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell spetsorganisation () mot ekonomisk och organiserad brottslighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpt minimistraff för grovt vapenbrott samt möjlighet till telefonavlyssning vid utredning av dessa brott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om straffansvar för den som uppsåtligen eller av oaktsamhet förvarar skjutvapen åt annan olovligen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om straffansvar för förberedelse till vapenbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vapenamnesti. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vittnesskydd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en lagstiftning som ger polisen möjlighet att arbeta med infiltration under rättssäkra former. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge Säkerhetspolisen tillgång till signalspaning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slå samman dagens 21 polismyndigheter till en myndighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en fristående myndighet som utreder brott begångna av poliser och åklagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en modern och adekvat polisutbildning som är knuten till högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fler civilanställda inom polisen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om personalhandledning inom polisens verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kontaktpoliser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samverkansavtal mellan polisen, kommuner och hälso- och sjukvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att använda sig av föreningar och organisationer i det brottsförebyggande arbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om snabbare handläggning av ungdomsbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommuner utvecklar modeller för att tidigt identifiera barn med problem samt utvecklar utvärderingsinstrument.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ungas rätt till biträde. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om olika stöd för unga på internet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vittnesstöd i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning och evidensbaserat arbete i det brottsförebyggande arbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett nytt brott för våldtäkt synnerligen grov våldtäkt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en för våldtäktsärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra om koppleribrottet till människohandelsbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort kravet på dubbel straffbarhet vid sexköp utomlands. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa skadestånd vid sexköp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda ett avskaffande av preskriptionstiden för sexualbrott och andra grova brott mot barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra besöksförbudet i gemensam bostad och återkomma med ett lagförslag . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att målsägandebiträde ska komma in redan vid anmälan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fler barnahus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en handbok och ett nationellt handlingsprogram för hälso- och sjukvårdens omhändertagande av barn som fallit offer för sexuella övergrepp.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla stödet till närstående.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internetbehandling i sexualbrottssammanhang.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre behandling i kriminalvården samt uppföljning vid frisläppandet av sexualbrottsdömda. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om särskild kompetens på akutsjukhusen för dem som utsatts för sexuella övergrepp.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att skärpa kampen mot sexuell exploatering av barn och unga, s.k. barnsexturism. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda straffreduktion för dem som medverkar i att klara upp brott som de själva är inblandade i. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att använda förundersökningsbegränsning mer offensivt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att effektivisera domstolsförfarandet genom snabbrättegångar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att effektivisera domstolsförfarandet genom förhandsbeslut. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att effektivisera domstolsförfarandet genom krav på att skicka in sammandrag i civilmål i förväg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa utredningsgaranti. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta polisen leda fler förundersökningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en oberoende instans som sköter tillsynen över Kriminalvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om häktesrestriktioner för barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler halvvägshus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en redogörelse för om kriminalvårdens resurser används effektivt och är tillräckliga för att bedriva en fungerande verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utslussningspeng. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över rättshjälpslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tolkverksamheten vid domstol. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att följa upp nämndemannareformen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta regler för tillsättande och entledigande av nämndemän. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte lägga ned fler tingsrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skyddad identitet.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta alkoholutandningsprov på förare som varit inblandade i trafikolyckor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om återfall i rattfylleri. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa nya brott mot rattfylleri vållande till annans död vid fordonstrafik och vållande till kroppsskada eller sjukdom vid fordonstrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en lag mot eftersupning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förverkande av fordon. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpt straff för langning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade möjligheter för polisen att komma åt alkohol som olovligen innehas av ungdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell handlingsplan för att minska alkoholbruket bland ungdomar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser mot dopning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hedersvåld. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kriminalisera barn- och tvångsäktenskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre skydd för transpersoner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anmälningsplikt för personer som är dömda till tillträdesförbud eller för våldsbrott eller ordningsstörningar som är relaterade till idrottsarrangemang. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att implementera Romstadgan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om effektiv kameraövervakning vid idrottsarenor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa tortyrbrott i svensk lagstiftning. 1 Yrkandena 18, 3234, 36, 61 och 63 hänvisade till SoU. 2 Yrkande 20 hänvisat till KrU. 3 Yrkande 55 hänvisat till SkU. Alla människor ska känna sig trygga i vardagen och slippa känna rädsla för att utsättas för brott. Vårt öppna samhälle bygger på demokratiska värderingar om lika människovärde och ömsesidig respekt. Den socialdemokratiska visionen om att alla människor ska leva i frihet, rättvisa och jämlikhet kränks och utmanas av brottslighet. Brott kränker rättigheter till liv och egendom, hotar öppenheten och undergräver tilliten mellan människor och gentemot samhället. Därför kan brott aldrig accepteras. Den som råkar ut för ett inbrott, en stöld, en grov kränkning eller fysiskt våld måste kunna lita på att samhället bryr sig om det lidande, den ilska och vanmakt som det innebär att bli brottsoffer. Snabbt stöd och möjligheter till upprättelse är avgörande. Den som begått brottet måste snabbt nås av en reaktion. Rättsväsendet måste stå upp för de krav medborgarna har om effektivitet, rättssäkerhet och rättstrygghet. har antalet anmälda brott ökat kraftigt. Den grova organiserade brottsligheten har fått fäste i . Gängkriminaliteten har inte bara ökat, utan syns och påverkar också vardagen för många människor. avrättningar på offentliga platser och skottlossningar i centrala delar av våra storstäder skapar en otrygghet i samhället som vi inte tidigare haft. Hot och olika övergrepp drabbar både vanliga människor och myndighetspersonal inom de rättsvårdande myndigheterna. Det är en oroande utveckling. Kriminaliteten har blivit både råare och mera hänsynslös. Globaliseringen som skett ställer högre krav på internationell samverkan för att bekämpa kriminaliteten. När brottsligheten verkar över landsgränser måste även rättsväsendets aktörer verka internationellt. Men det krävs även bättre samverkan inom gränser mellan olika aktörer. Vi måste ha en modern polisorganisation som har kraft att bekämpa brott över hela landet och som kan utgöra en spjutspets i kampen mot den organiserade brottsligheten. Vi socialdemokrater drev fram satsningen på fler poliser under vår regeringsperiod. Det var bra och nödvändigt, men rättsväsendet är större än polisen. Hela rättskedjan måste fungera det brottsförebyggande arbetet, polis, åklagare, domstolar och kriminalvård har alla avgörande roller. Vi anser att det finns en obalans . Satsningen som skett på polisen har medfört att trycket har ökat kraftigt på åklagarverksamheten, domstolsväsendet och kriminalvården. Det innebär att handläggningstider blir långa och att klimatet och arbetsmiljön inom kriminalvården utsätts för hårt tryck. Rättsväsendets arbete med att minska kriminaliteten blir då ineffektiv. Det är ett slöseri med både mänskliga och ekonomiska resurser. Människor har rätt att kräva ett effektivt rättsväsen. Kriminalpolitiken är större än rättsväsendet. En viktig del av det kriminalpolitiska arbetet måste vara att förebygga och förhindra kriminalitet. Ju bättre samhället blir på det, desto mindre blir lidandet för alla inblandade parter. Därför är det grundläggande att det finns en helhetssyn i kriminalpolitiken, där vi förstår att ökade klyftor leder till ett otryggare samhälle med fler brott. För att långsiktigt få ner brottsligheten måste arbetslösheten och klyftorna i samhället minska. Genom satsningar på välfärden skapar vi förutsättningar för en trygg uppväxt för barn och ungdomar som får dem att växa och utvecklas. Ett modernt och framåtblickande samhälle bygger på gemenskap, solidaritet, rättvisa och trygghet som river hinder mot människors frihet så att de kan förverkliga sina drömmar. Satsningar på fritidsgårdar, skola, högre utbildning, investeringar i infrastruktur och bostäder gör rikt och får att hålla ihop. Vi vill ha ett samhälle där välfärd och möjligheter kommer alla till del. Då krävs sociala investeringar. utmaningar kan inte mötas med sänkta skatter. Vi socialdemokrater är övertygade om att en helhetssyn på de politiska lösningarna krävs för att nå ett tryggt och framgångsrikt . Ett samhälle där alla får del av välfärden minskar risken för unga människor att hamna i kriminalitet. På det sättet hänger välfärdspolitiken och kriminalpolitiken ihop. Vi är tuffa mot brott, men vi är också tuffa mot brottens orsaker. Bekämpa den grova organiserade brottsligheten och skapa en effektivare polis Inför ny organisation mot organiserad brottslighet Ingen vet riktigt hur mycket pengar som omsätts genom den organiserade brottsligheten, men siffror på nämns. Även i handlar det om miljardbelopp . Den organiserade brottsligheten ägnar sig åt allt från ekonomisk brottslighet, narkotikasmuggling, hänsynslös handel med människor till att råna, hota och utpressa enskilda och företagare. Det finns tydliga kopplingar mellan den grova organiserade brottsligheten och terrorism, som inte sällan finansieras genom grova brott. Den grova organiserade brottsligheten har fått fäste i . I vissa städer har maffialiknande organisationer vuxit fram. Det krävs en kraftfull mobilisering mot den grova organiserade brottsligheten. Vi vill slå ihop de enheter inom rättsväsendet som arbetar mot dessa brott, , och , till en nationell spetsorganisation med namnet Polisens riksorganisation mot ekonomisk och organiserad brottslighet (). Det skulle innebära en tydligare och rakare ledningsfunktion inom polisen. Revirtänkandet minskar och informationsutbytet fungerar bättre. Brotten det handlar om har en koppling till alla tre myndigheterna och kommer då att hanteras effektivare. Det gäller även underrättelsearbetet som är en viktig del av både och Säkerhetspolisens arbete. En sammanslagning skulle innebära ett bättre resursutnyttjande och främja öppenhet. Skärpta åtgärder mot illegala vapen Svensk polis måste vara för att följa med samhällsutvecklingen. Den organiserade brottslighetens utbredning och kriminellas tillgång till illegala vapen är ett konkret hot mot medborgarnas trygghet och tilltron till att rättsväsendet har förmåga att bekämpa kriminalitet. Skottlossningar mellan kriminella har avlöst varandra . har det handlat om rena avrättningar, som i där en man blev skjuten till döds på en parkeringsplats tidigare , eller som i där en man mördades mitt i centrum. har särskilt våra storstäder skakats av skottsalvor på öppna gator. Det är inte acceptabelt att invånarna i våra städer ska behöva känna sig utsatta i sina bostadsområden. kom en rapport från (Brå) som visade att det dödliga våldet som kategoriseras till kriminella konflikter ökat med . Det rör sig helt enkelt om kriminella gäng som skjuter på varandra med illegala vapen. Att ingen utomstående skadats framstår som rena turen. måste regeringen ta krafttag för att stävja utvecklingen, annars undergrävs allmänhetens tilltro till rättsväsendets förmåga att bekämpa kriminalitet och skydda medborgarna. Vi socialdemokrater kräver tuffare tag mot dem som befattar sig med illegala vapen. Vi föreslår därför ett antal åtgärder för att minska antalet illegala vapen i samhället. Vi vill skärpa minimistraffet för grovt vapenbrott från till och göra det möjligt att använda telefonavlyssning. Det är inte rimligt att ha en så låg straffsats för grovt vapenbrott som när vi ser hur vapen används hos organiserade kriminella grupperingar. Till exempel bör bärande av ett skarpladdat vapen på allmän plats alltid betraktas som ett grovt vapenbrott. Att gå omkring med skarpladdade vapen innebär även att man är beredd att använda vapnet och då ofta till betydligt grövre brott. Vi vill dessutom införa straffansvar för den som uppsåtligen eller av oaktsamhet förvarar skjutvapen åt annan olovligen. Som det är är det möjligt för en grovt kriminell person att säga att han eller hon endast förvarar vapnet åt någon annan under förutsättning att vapeninnehavaren bekräftar detta. Det finns en stor risk att detta utvecklas till att så kallade målvakter används i kriminella sammanhang för att ha hand om vapen. Det är viktigt att täppa till denna lucka i lagstiftningen. Dessutom menar vi att straffansvar för förberedelse till vapenbrott bör införas för att bland annat komma åt olovlig vapentillverkning. Vapentillverkning förekommer i organiserad form i . Det är viktigt att komma åt denna verksamhet. Det skulle kunna ske om ett förberedelsebrott infördes till vapenlagen. Slutligen vill vi införa vapenamnesti för att få bort så stora delar som möjligt av antalet illegala vapen från marknaden. Det innebär att en person som har ett skjutvapen utan tillstånd, frivilligt kan lämna över vapnet till polisen utan att dömas till ansvar för brott enligt vapenlagen. Ju fler vapen det finns i ett samhälle desto större risk föreligger det för att vapen används till brottsliga ändamål. I finns det en lagstadgad vittnesplikt. Det har emellertid visat sig svårt att få fram vittnen. Många hotas, vilket får till konsekvens att domstolsförhandlingar ställs in. Det är en grundläggande förutsättning för en effektiv brottsbekämpning att vittnen och målsägande vill och vågar berätta vad de har iakttagit eller varit med om. Över tid har övergrepp i rättssak ökat kraftigt. För att öka skyddet för dem som vittnar behövs även ett förbättrat vittnesskyddsprogram. Här skulle ett ökat nordiskt samarbete kunna hjälpa till. I arbetet med att upptäcka och bekämpa brott kan det vara nödvändigt att använda sig av särskilda arbetsmetoder. Dessa metoder kan innebära ingrepp i den enskildes personliga sfär. Därför är rättssäkerheten kring dessa frågor av stor vikt. är det viktigt att rättsväsendet har förmåga att bekämpa den grova organiserade brottsligheten. Infiltrationsoperationer har på detta område fått ökad betydelse. I saknas dock, till skillnad från flera andra länder, bestämmelser om hur infiltrationsoperationer ska gå till. Det medverkar till att det finns en osäkerhet om vad en polisman får göra under infiltrationsprocessen. Frågan har utretts genom betänkandet SOU 2010:103 Särskilda spaningsmetoder, som föreslagit en lagreglering. Regeringen har emellertid ännu inte presenterat en sådan lagstiftning, och fram till dess en lagstiftning kommer innebär det en stor osäkerhet för polisen hur man ska verka i infiltrationsprocesser. Detta hämmar polisens arbete. Vi menar därför att regeringen skyndsamt måste presentera en lagstiftning som ger polisen möjlighet att arbeta med infiltration under rättssäkra former. Bekämpa terrorism ge Säkerhetspolisen tillgång till signalspaning tog , på förslag från den borgerliga regeringen, ett beslut som innebar att Säkerhetspolisens möjligheter att beställa information från FRA:s signalspaning försvann. Vi socialdemokrater var redan då starkt kritiska mot det beslutet eftersom vi förstod att det skulle hämma Säkerhetspolisens möjligheter att följa framväxten av olika terrornätverk och motverka terrorism som kan drabba . Vi menar att Säkerhetspolisen måste få tillgång till information som hämtas genom signalspaning. Skapa en effektivare polis Polisen utgör en myndighetskoncern, dvs. att en överordnad myndighet har vissa befogenheter över andra regional myndigheter i detta fallet. har samtliga myndighetskoncerner som till exempel och Kriminalvården slagits samman till enmyndigheter för att skapa ökad effektivitet. Polisen är den enda myndighetskoncernen som är kvar att omvandla till en effektivare organisation. Polisen har varit utsatt för kritik för bristfällig styrning och ledning. Det är helt orimligt att en av de viktigaste myndigheterna inte fungerar optimalt. Slå därför ihop dagens 21 polismyndigheter till en central myndighet. En sammanslagning ger fördelar vad gäller både resursfördelningen och styrningen av verksamheten. Det skapar möjligheter att effektivisera den administration som samtliga polismyndigheter måste stå för själva. Fristående myndighet som utreder brott begångna av poliser och åklagare Ingen statlig verksamhet är lika beroende av allmänhetens förtroende som polisen. Den instans som har civilt våldsmonopol måste ha ett grundmurat förtroende för att upprätthålla sin legitimitet. Blotta misstanken om att kåranda påverkar polisens utredningar av kolleger inom rättsväsendet räcker för motivera en nyordning. är det av alla åtal som rör poliser som leder till åtal. Den borgerliga regeringen införde en ny hantering av interna utredningar genom att flytta dem till . Vi menar att det är fel tänkt av flera anledningar. Anklagelser om brott mot poliser och åklagare ska inte utredas av dem själva. Själva poängen med att stärka förtroendet för utredningar mot polis och åklagare måste ligga i att utredningarna görs i en helt fristående myndighet. I kan man anmäla sitt ärende till Independent Complaints Commission (IPCC) om man anser att den lokala polisen inte hanterat ärendet korrekt. Även i finns en fristående myndighet. Den borgerliga organisationsmodellen för internutredningar kommer även att innebära att vi är tillbaka på ruta ett om den svenska polisen kommer att bli en samlad myndighet . Då kommer internutredningarna att handläggas av samma myndighet där de som utreds arbetar.