ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02K208 · 2011-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undantag från meddelarfriheten. Den fria debatten och den offentliga granskningen av personer som utövar inflytande är signifikant för ett demokratiskt samhälle. Det är viktigt att tillgången på samhällsinformation är god och att medierna kan uppmärksamma omständigheter av känslig art. kan denna öppenhet innebära att även hemliga uppgifter vidareförs genom medier och i förlängningen att exempelvis en brottsutredning kan komma att störas allvarligt. Detta medför då att poliser och åklagare som arbetar med utredningarna får svåra problem att utföra sitt arbete. Bestämmelserna om meddelarfrihet i tryckfrihetsförordningen utgör en viktig del av yttrandefriheten och informationsfriheten, vilka ytterst syftar till att upprätthålla en levande och öppen demokrati. Men den nuvarande ordningen är alltså inte helt problemfri. Det finns flera exempel på tillfällen då sekretessbelagda uppgifter från pågående polisiära förundersökningar läckts och publicerats medialt. När detta sker blir syftet sällan att informera allmänheten eller att påtala allvarliga missförhållanden i en utredning, utan istället att skapa slagkraftiga och lösnummersäljande rubriker, förstasidor och löpsedlar. Meddelarfriheten har en sådan funktion att den oftast väger tyngre än de intressen som motiverar den sekretess som annars gäller, och det är viktigt och riktigt. finns undantag från meddelarfriheten. Dessa bör utvidgas att gälla alla uppgifter från pågående brottsutredningar. Därför bör en översyn av undantag från meddelarfriheten för polismyndighetens personal vid pågående brottsutredningar göras.
mot · GZ02K209 · 2011-09-16 00:00:00 — Flytt av från till tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en flytt av från till . Frågan om den svenska representationen i och är av större vikt än någonsin i takt med den arabiska våren och de krav på demokrati, frihet och reformer som vi kunnat se . har genom sin utrikespolitik stora möjligheter att direkt och indirekt stötta denna demokratiseringsprocess, inte minst som medlem av den Europeiska unionen. i har varit föremål för diskussioner ett antal gånger och huvudförklaringen till nedläggningen 2001 var ekonomiska skäl. har inte haft ekonomiska möjligheter att prioritera en ambassad i . Med tanke på att det inte finns resurser och med tanke på utvecklingen i ambassaden bevakar också är en av flera lösningar att flytta ambassaden från till . Motiven till detta kan vara flera, men inte minst politiska. bör i första hand förlägga sin representation i länder där det är möjligt att verka och där det finns potential såväl politiskt som handelspolitiskt att verka och utveckla samarbete mellan och länderna i närområdet. Möjligheterna för ambassaden att verka i ett land med fler demokratiska inslag, press- och yttrandefrihet och att det faktiskt finns en aktiv opposition är också viktiga aspekter i denna bedömning. Under al-Assads regim har det blivit allt tuffare för ambassader att verka i landet. Detta bekräftades exempelvis genom regimens reaktion i samband med att ambassadörerna för och besökte staden , men också av det faktum att utländska journalister nekas inträde till . Av politiska skäl och med tanke på regimens behandling av det syriska folket skulle det också vara en viktig politisk signal från att ambassaden flyttas till och opererar därifrån. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GZ02K211 · 2011-09-21 00:00:00 — Närvaro för de förtroendevalda tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att närvaro också bör omfatta de förtroendevalda. Förtroendevalda beviljas ett partistöd när man väljs in, exempelvis till kommunfullmäktige eller . Detta görs för att partierna ska ges ekonomiska förutsättningar att kunna bedriva lokal verksamhet för att underlätta uppdraget för det demokratiska arbetet. I många kommuner har det av olika skäl uppstått många vakanser. Platserna är tomma under delar eller hela mandatperioden: det vill säga de som valts in har hoppat av alternativt valts in men valt att inte komma till sammanträdena. Det finns också exempel på att stolar står tomma resten av mandatperioden då det inte finns fler namn att tillgå när man tittar på valsedlarna. bör förtydliga i lagstiftningen att närvaro och delaktighet ska vara grundkriterier för att de politiska partierna ska erhålla partistöd av exempelvis en kommun. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GZ02K212 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om en begränsning av inkomstgarantin för riksdagsledamöter. Genom en rad beslut har villkoren för avgångna riksdagsledamöter skärpts och blivit mindre generösa. Det är bra, men villkoren är fortfarande alldeles för generösa. Om en avgående ledamot är och har suttit i finns fortfarande en möjlighet att välja om man vill förvärvsarbeta eller inte fram till dess att allmän pensionsålder uppnås. Det är emellertid inte som har förmånliga villkor för förtroendevalda. har de villkor som gäller för kommun- och landstingspolitiker och vilken effekt de får för hur man använder tiden efter förtroendeuppdraget uppmärksammats. Det faktum att förtroendevalda beslutsfattare kan välja om man vill arbeta eller inte efter att förtroendeuppdraget avslutats riskerar skada förtroendet för det politiska systemet. Det är en viktig princip att människor som kan förvärvsarbeta ska göra så. I egenskap av lagstiftare har uppställt detta principiella krav mot medborgarna. Inte minst av det skälet måste nu tillämpa samma krav gentemot ledamöter. Reglerna om den s.k. inkomstgarantin bör därför ses över med denna utgångspunkt. För riksdagsledamöter bör det, precis som för förvärvsanställda, finnas en möjlighet att få omställningsstöd för att underlätta återgång till förvärvsarbetande eller företagande. Det är rimligt att en sådan översyn också samordnas med Kommuner och Landsting, SKL.
mot · GZ02K214 · 2011-09-26 00:00:00 — Medborgarskapskrav i lokala val beslutar om ändring i lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar enligt nedanstående lagförslag. beslutar om ändring i kommunallagen (1991:900) enligt nedanstående lagförslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utföra de eventuella följdändringar i andra lagar som krävs på grund av ändringarna enligt punkt 1 och 2 ovan. Dagens valsystem tillåter att icke-svenska medborgare röstar i kommunala och regionala val. Dessa rättigheter regleras i lag (1994:692) om kommunala folkomröstningar samt kommunallagen (1991:900). Att de som inte ens är svenska medborgare ska ges sådant inflytande, även om det bara är lokalt, är oacceptabelt. Det borde vara en självklarhet att endast de som fått svenskt medborgarskap har rätt att bestämma landets riktning . Att man ges rösträtt bara för att man råkar ha varit folkbokförd i i följd är ingen rimlig motivering. Medborgarskapet förtjänar att ha en högre status än vad det har och genom att förbehålla rätten att avgöra den politiska inriktningen på vårt land, både på lokal och på nationell nivå, till dem som är svenska medborgare, säkerställer vi också att framtid avgörs av svenska medborgare. Detta är en viktig princip. Därmed vill jag att kommunallagen (1991:900) ändras enligt följande i paragraf 2 (följt av eventuella följdändringar i andra lagar som behöver göras): 2 § Rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige har den som är folkbokförd i kommunen, senast på valdagen fyller och 1. är medborgare i eller i någon annan av Europeiska unionens medlemsstater (unionsmedborgare), 2. är medborgare i eller , eller 3. för det fall de är andra utlänningar, har varit folkbokförda i i följd före valdagen. Lag (1997:166). Ändrad gm SFS 1997:166, ikraft . 2 § Rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige har den som är folkbokförd i kommunen, senast på valdagen fyller och är medborgare i . Lag (1994:692) om kommunala folkomröstningar ska ändras enligt följande: 5 § Rösträtt vid folkomröstning i en kommun har den som är folkbokförd i kommunen, senast för folkomröstningen fyller och 1. är medborgare i eller i någon annan av Europeiska unionens medlemsstater (unionsmedborgare), 2. är medborgare i eller , eller 3. för det fall de är andra utlänningar, har varit folkbokförda i i följd före dagen för folkomröstningen. Rösträtt vid folkomröstning i ett landsting har den som har rösträtt vid folkomröstning i en kommun inom . Lag (2002:250). 5 § Rösträtt vid folkomröstning i en kommun har den som är folkbokförd i kommunen, senast för folkomröstningen fyller och är medborgare i . Rösträtt vid folkomröstning i ett landsting har den som har rösträtt vid folkomröstning i en kommun inom . Lag (2002:250).
mot · GZ02K216 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om medborgarceremonier för att symbolisera ett välkomnande till . Vi människor har ett behov av symboler, och vi har traditioner för så gott som alla större skeden i livet, såsom dop, konfirmation, bröllop och begravningar. Precis på samma sätt bör ett nytt medborgarskap uppmärksammas och firas. I många länder betonar man medborgarskapets betydelse genom en ceremoni, medan det i endast är en byråkratisk formalitet och ett myndighetsbrev på posten. Det finns dock kommuner som anordnar medborgarceremonier, ofta i anslutning till nationaldagen, men dessa ceremonier har inget med det formella beslutet att göra. Bekräftandet av att en person vill bli svensk medborgare och att personen lever upp till de ställda kriterierna bör ske genom en officiell festlig ceremoni som blir det slutliga steget i medborgarskapsprocessen. Ett tydligt avstamp för medborgarskapet ger en positiv start och blir även ett minne för livet. Medborgarceremonier skulle även betyda mycket för integrationen i . De skulle symbolisera ett välkomnande , med en human flyktingpolitik och en öppen arbetskraftsinvandring. Dessutom skulle de tydliggöra det ömsesidiga sociala kontrakt med det nya samhället som ett medborgarskap innebär. Ett medborgarskap är framför allt en bekräftelse på att ett nytt kapitel i livet har tagit sin början. Medborgarceremonier borde, enligt min mening, vara obligatoriska, och kommunerna ska vara ansvariga för att ceremonierna genomförs.
mot · GZ02K217 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa teckentolkning vid frågestunder. Det finns i nästan två miljoner människor som har en hörselnedsättning. Av dessa klassas 120 000 ha en svår eller mycket svår hörselnedsättning. Att vara hörselskadad är inte ett synligt handikapp. Dessutom kan många försöka dölja skadan eftersom de inte vill avvika. I många sammanhang finns inte hörselslingor eller andra hjälpmedel. För dem som är helt döva är situationen än mer hopplös. Att kunna ta del av det offentliga samtalet är således inte lätt för dem som har nedsatt hörsel. Att kunna vara en aktiv samhällsmedborgare och ta sitt demokratiska ansvar måste därför underlättas så långt som möjligt. Av den anledningen vill jag föreslå att beslutar att tillhandahålla en teckentolk vid sina frågestunder. Frågestunderna sänds i SVT men är inte textade och därmed inte tillgängliga för människor med hörselproblem. En teckenspråkstolk vore därför ett viktigt komplement.
mot · GZ02K218 · 2011-09-21 00:00:00 — Spärr i val till kommunfullmäktige tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en spärr i valet till kommunfullmäktige. Den representativa demokratin är en kompromiss mellan å ena sidan människors möjligheter att påverka det samhälle de lever i och å den andra sidan de krav på effektivitet som man också måste ställa på det kollektiva, demokratiska beslutsfattandet. Att alla människor i alla de frågor där beslut fattas i riksdag, landsting och kommuner själva skulle gå till omröstning är bara undantagsvis en lämplig form för utövandet av demokratin. Men även den representativa demokratin måste leva upp till effektivitet. Ett uttryck för detta är den spärr som finns till () och (). Genom denna spärr minskas proportionaliteten mellan de avgivna rösterna och de mandat som fördelas, men systemet bidrar till att det blir lättare att bilda stabila majoriteter som också har kraft att leva upp till krav på effektivitet, vilket långsiktigt är en förutsättning för förtroendet för ett demokratiskt styrelsesätt. Denna typ av spärr finns alltså till såväl som men inte till kommunfullmäktige. Det är svårt att finna hållbara argument till att just valet till kommunernas fullmäktigeförsamlingar ska sakna en sådan spärr. Därför bör även valen till kommunfullmäktige ha en 3- eller 4-procentsspärr. Regeringen bör återkomma till med förslag som går i denna riktning.
mot · GZ02K219 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla partier ska ges tillträde till kvittningssystemet i . Ur ett demokratiskt perspektiv är det av allra högsta vikt att alla riksdagsledamöter har samma förutsättningar att genomföra sitt riksdagsuppdrag. Att alla ledamöter av riksdag behandlas lika i arbete borde vara en självskriven lag i ett demokratiskt land där alla människor ska behandlas lika. Att detta även sker i riksdag är därmed av allra högsta vikt. Tyvärr är detta inte en verklighet som alla riksdagsledamöter upplever i sitt riksdagsarbete. Det kvittningssystem som praktiseras i innebär inte att alla partier och riksdagsledamöter får ingå i systemet. Detta innebär i praktiken att de ledamöter som inte ingår i kvittningssystemet inte har en möjlighet att bedriva sitt riksdagsarbete under samma förutsättningar som de ledamöter som ingår i kvittningssystemet. Ledamöter som inte ingår i kvittningssystemet kan tvingas närvara i kammaren vid voteringar trots sjukdom och därmed utsätta sig själva för hälsorisker, men också andra ledamöter kan drabbas genom t.ex. smittorisken. Ledamöter kan även tvingas avstå från att närvara vid t.ex. en nära anhörigs begravning eller andra familjeangelägenheter för att det parlamentariska läget i riksdag inte ska rubbas. Det är också mycket anmärkningsvärt att på sin egen webbplats, Helgonät, anger kvittningssystemet som ett sätt att vara ledig från . På webbplatsen finns följande text: praxis tillämpas ett utvecklat kvittningsförfarande som ger utrymme för viss frånvaro från riksdagsarbetet utan att ledighet formellt beviljas av talmannen. Ett mycket anmärkningsvärt och odemokratiskt råd på webbplats då inte alla partier och ledamöter får ingå i kvittningssystemet. Vi anser att det är djupt odemokratiskt att alla partier och ledamöter inte får ingå i kvittningssystemet och anser därför att kvittningssystemet ska utredas med syfte att ge alla partier och ledamöter tillträde till systemet. Om detta inte kan uppnås bör kvittningssystemet tas ur bruk.
mot · GZ02K220 · 2011-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om partisymboler på valsedlar. I de vallokaler som finns runt om i finns partierna representerade i form av valsedlar. Dagens valsedlar är likartade i sin utformning, vilket kan leda till svårigheter för en del väljare när de ska gå och rösta. Särskilt utsatta är två grupper: synskadade och personer med dyslexi. På grund av ett handikapp kan personer ur dessa grupper ha svårt att läsa och riskerar därför att av misstag lägga sin röst på ett parti de inte har för avsikt att rösta på. För att minimera den risken vore en lösning att sätta partisymbolen i hörnet på valsedlarna. Detta skulle klart tydliggöra vilket parti respektive valsedel förknippas med. Denna ordning skulle underlätta för alla med eller utan handikapp.
mot · GZ02K221 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att älvdalskan bör erkännas som minoritets- eller landsdelsspråk i enligt fördrag. Representanter för Ulum Dalska och kommun har framfört att älvdalskan bör erkännas som minoritets- eller landsdelsspråk i . Jag har fört fram förslaget tidigare i en motion till och deltagit i uppvaktning av regeringen. Ännu har inte förslaget fått något stöd i riksdag och regering, varför jag återkommer med förslaget. Några av de argument som framförs och som jag ställer mig bakom är följande: Älvdalska är ett språk. Detta konstaterar en rad experter på området. Att garantera en grupp sina språkliga rättigheter är en grundläggande mänsklig rättighet, som finns förankrad i FN:s konvention om mänskliga rättigheter. har barn med älvdalska som modersmål ingen möjlighet till skolundervisning vare sig på eller i älvdalska. Dessutom är barnens rätt att utveckla och tillägna sig det egna modersmålet förankrad i den svenska språklagen, som tillkom 2009. Vi har en klar och tydlig uppmaning från att undersöka älvdalskans situation. I och med att älvdalskan är en språklig varietet, som starkt avviker från standardspråket och som av hävd talas i ett avgränsat territorium, anses den uppfylla de krav som ställts på ett landsdels- och minoritetsspråk enligt fördrag, som har skrivit under. Älvdalskan, som enbart talas i , anses vara en del av det svenska kulturarvet. Många, både i och utanför , anser att denna språkliga varietet bör bevaras till kommande generationer. Jag anser att regeringen bör utreda möjligheterna att erkänna älvdalskan som minoritets- eller landsdelsspråk i enligt fördrag. Det bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02K222 · 2011-09-26 00:00:00 — Inget partistöd med tomma stolar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommuner inte ska behöva betala ut mandatstöd för tomma stolar i kommunfullmäktige. Såväl efter valet som 2010 så visade det sig att alla stolar i kommunfullmäktige i landet inte blev besatta. Partier hade fått mandat trots att de saknade en valsedel med namn eller så hade de fått fler mandat än antalet personer på valsedeln. ökade antalet tomma stolar eftersom kommunfullmäktigeledamöter hoppade av och det inte fanns någon som kunde ersätta. Det handlar inte om ett fåtal kommuner och det gäller inte heller enbart ett parti. Redan under föregående mandatperiod valde att inte betala ut mandatstöd till det parti som inte hade några personer på sina båda mandat, det vill säga att det stod två ständigt tomma stolar i fullmäktige. Beslutet överklagades och det aktuella partiet fick rätt. Kommunen var tvungen att betala ut mandatstöd på precis samma sätt som till andra partier trots att mandaten inte var besatta. De flesta kommuner väljer att ha ett mandatbundet stöd för att de förtroendevalda kommunfullmäktigeledamöterna ska kunna utföra det lokala demokratiska arbetet. Men om det inte finns någon person som företräder partiet så förefaller det orimligt att stödet ändå ska betalas ut. Lagstiftningen bör ändras så att det mandatbundna partistödet inte ska betalas ut för mandat som inte är besatta. Finns det ingen person som fyller fullmäktigestolen så finns det inte heller någon anledning att ge ett stöd för att den personen, som inte finns, ska bedriva ett lokalt demokratiskt arbete. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02K223 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sekretessen för de s.k. Stasidokumenten ska upphävas och dokumenten göras tillgängliga för forskning utan förbehåll. De uppgifter angående personer som samarbetat med den östtyska säkerhetspolisen som kom till den svenska säkerhetspolisens kännedom har varit belagda med sekretess av den svenska säkerhetspolisen. har i en resolution (RC-B6-0165/2009) som antogs beklagat att några medlemsstater fortfarande efter kommunistländernas kollaps sekretessbelägger dokument som berör denna verksamhet. uppmanar i resolutionen dessa stater, däribland , att öppna arkiven för forskning. Vårt nordiska grannland har öppnat arkiven för forskare, så har även gjort. Varför kan då inte göra samma sak? Att inte följa och exempel ger endast upphov till spekulationer om orsakerna och ger därtill också dåligt rykte internationellt. Eftersom kunskaper om förbindelser med (DDR) är av största vikt och av mycket stort allmänintresse, inte minst för svenskt agerande gentemot diktaturer , är det beklagligt om seriös vetenskaplig forskning som kan belysa dessa relationer stoppas. En fortsatt sekretess för de så kallade Stasidokumenten kan tyvärr innebära att förtroendet för svensk säkerhetspolis och dess uppdragsgivare rubbas. Var och en frågar sig säkert varför sekretessen bibehålls. Är det svensk säkerhetspolis bristande förmåga att avslöja de svenska Stasimedarbetarna eller är det fortfarande levande och verksamma personer eller andra närstående personer som ska skyddas som gör att sekretessen kvarstår? Efter flera ansökningar och överklaganden fick forskaren rätt till dessa dokument i forskningssyfte av regeringsrätten i en dom , dock med en rad anmärkningsvärda förbehåll. I bok spioner framgår det att Säpos utredningar av dessa Stasimedarbetare varit minst sagt bristfälliga och undermåliga. Dessa dokument har varit sekretessbelagda sedan de kom till Säkerhetspolisen, och med tanke på att muren föll kan de därmed anses vara av mindre betydelse med hänsyn till rikets säkerhet, inte minst med hänsyn till att den aktuella nationen inte längre existerar och dess säkerhetspolis därmed upphört. Flera länder har gjort dessa dokument tillgängliga för forskning utan förbehåll. Därför anser jag att denna sekretess bör tas bort och att dokumenten ska göras tillgängliga för forskning utan några som helst förbehåll.
mot · GZ02K224 · 2011-09-28 00:00:00 — beslutar att avskaffa den s.k. allmänna motionstiden och ersätter den med en generell initiativrätt för samtliga ledamöter via ständig motionsrätt. Att ge ledamöterna möjlighet att ständigt kunna bolla in nya förslag till arbetet i kan rimligen inte vara ett problem, det borde vara en tillgång för demokratin i stället. Medborgare som träffar sin ledamot kan direkt se konsekvensen av mötet i handlingar. Dagens modell där ledamoten skall lagra ett helt års inkommande förslag och idéer för att sedan under en kort intensiv period formulera från detta är inte ägnad att leda till hög kvalitet. Att folkvalda i inte har samma möjlighet att löpande under verksamhetsåret lägga förslag som de folkvalda i kommuner och landsting har menar vi är en för riksdagsarbetet hämmande inskränkning. Rädslan för att riksdagsarbetet skulle bli svårstyrt eller att antalet motioner skulle öka kraftigt anser vi vara överdriven oro. Om det skulle vara så att inflödet ökar markant kan det lika väl vara av värde för demokratin i stället för ett problem. Att det skulle bli svårt att planera utskottsarbetet är även det överdrivet. Regeringens propositioner är det som i huvudsak styr när frågor behandlas och att ett fritt motionsskrivande självklart leder till att varje motion inte behandlas är ju inte någon skillnad mot . Detta är en fråga som förfogar över själv och innan en förändring görs bör naturligtvis rutiner utarbetas så att vi inte drabbas av hanteringsproblem. Målet bör dock vara att ta beslut under detta riksdagsår för att redan till /13 införa den helt fria motionsrätten för samtliga ledamöter.