ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Sk289 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta sponsring av kultur. Den största delen av den kultur som bedrivs i sker inom den ideella sektorn. Det handlar om sådant vi ägnar oss åt oavsett statlig inblandning eller ej. Vi är med i spelmanslag och körer, vi skriver dikter och målar. Kultur är mycket större än enbart den statliga kulturpolitiken. Vi ser det som mycket positivt att regeringen i sin kulturproposition (2009/10:3) berör det civila samhällets betydelse för kulturutövningen och ser ett stort behov av att uppvärdera dess betydelse. är det ett faktum att många professionella kulturutövare lever under små ekonomiska förhållanden. Även om det statliga stödet till olika kulturformer är viktigt finns det ingen möjlighet att finansiellt stödja all kultur. Det är därför viktigt att hitta alternativa finansieringsvägar. Ett sätt för kulturlivet i att öka sina resurser är att hitta sponsorer. Sponsringsintäkter, inte minst från det privata näringslivet, skulle innebära ökade möjligheter att genomföra och utveckla kulturella verksamheter. finns det dock inga ekonomiska incitament för kultursponsring, vilket det finns vid sponsring av idrotten. anser därför att det behövs en översyn av skattelagstiftningen i syfte att underlätta för sponsring av kulturella ändamål. I betänkande 2010/11:SkU22 anför utskottet att regeringen arbetar med att stärka den ideella sektorn och det civila samhället samt stimulera forskning. Utskottet har förutsatt att regeringen ska beakta de skäl som finns för en tydligare reglering och anser att detta arbete bör avvaktas. Det är positivt att det genomfördes ett seminarium om kultursponsring som bjöd in till. Syftet med seminariet var att lyfta fram goda exempel på kultursponsring och hur dessa kommit till stånd inom ramen för de skattebestämmelser som gäller för all sponsring. Vi anser att det finns skäl att aktualisera frågan igen och exempelvis lyfta fram att det behövs någon form av översyn av reglerna och tillämpningen i syfte att möjliggöra kultursponsring i större omfattning. Det finns en upplevelse av att bedömningarna varierar och det måste finnas en säkerhet i att man i förväg vet hur stor del av den sponsrade summan som företaget kan göra avdrag på skatten för. För att öka tryggheten till företagen anser vi att alla frågor av den här karaktären bör begränsas till ett eller några skattekontor där det finns en större expertis kring de här frågorna. Så sker när det gäller exempelvis ärenden som är kopplade till som hanteras av kontoret i . En sådan inriktning syftande till att underlätta möjligheterna till kultursponsring bör ges regeringen tillkänna.
mot · GZ02Sk299 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att inkludera ytterligare tjänster i HUS-avdraget. Skattereduktionen för hushållstjänster som alliansregeringen genomfört har underlättat vardagslivet för många familjer samt gjort det möjligt för många, speciellt kvinnor, att gå från deltidsarbete till heltidsarbete. Avdraget leder också till att personer som tidigare jobbat svart nu har en tryggare arbetssituation och betalar skatt. Nästan vart annat företag inom hemservicebranschen hade ökat sin omsättning med och av alla de som nyanställs kom 9 av 10 från arbetslöshet konstaterade , 2009. Likaså redovisades det att 11 000 nya jobb skapades av subventionen. Även fortsätter omfattningen av tjänsterna förknippade med avdragen. ökade det utbetalda beloppet för RUT-avdrag till 1,1 miljarder. Att jämföra med 0,9 miljarder föregående år. ROT-avdragen ökade till 8,8 miljarder från 8,3 miljarder. Det finns flera tjänster som inte ingår i HUS-avdraget som ytterligare skulle underlätta situationen för många familjer och göra fler svarta jobb vita. Skatteverket1 kan påvisa hur toleransen mot att anlita svart arbetskraft i spåren av införandet av och minskat markant. Ett exempel är att inkludera flyttbranschen i avdraget. är det exempelvis tillåtet att dra av vissa kostnader för så kallad homestaging inför en försäljning av en bostad, därmed borde det vara naturligt att även kostnaden för själva flytten inkluderas i avdraget. Andra exempel kan vara ett utvecklande av IT-support för hemmets behov, att räkna in IT-support, skulle inte minst fånga upp många unga arbetslösa. Avdraget för hushållstjänster medför mycket positivt och regeringen bör därför utreda möjligheten att inkludera ytterligare tjänster i avdraget. Om och och och .
mot · GZ02Sk307 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att se över energiskattenivåerna för molntjänster och liknande verksamhet. Marknaden för så kallade molntjänster växer snabbt. Genom dessa tjänster kan användaren få tillgång till stora dataresurser via internet, exempelvis genom att använda webbläsare. Därigenom kan användaren få exempelvis processorkraft och lagringsfunktioner som tillhandahålls via nätet utan att användaren själv behöver besitta den utrustning som krävs. Tillväxten av molntjänster skapar ett växande behov av serverhallar där dataresurserna finns samlade. Serverhallar kräver stora mängder energi för att kylas. borde vara en utmärkt plats för lokaliseringen av serverhallar. Vi har god tillgång till förnybar elproduktion, vi har ett svalt klimat, politisk stabilitet och en välutbildad befolkning, inte minst inom teknik och datavetenskap. Men går miste om stora investeringar i serverhallar för molntjänster på grund av att vi beskattar deras elförbrukning mycket högre än våra konkurrentländer. It är en av basindustrier. Det vore därför lämpligt att se över energiskattenivåerna för molntjänster och liknande verksamheter i syfte att skapa goda förutsättningar för att inta en internationell tätposition när nya investeringar ska göras i sektorn. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02Sk311 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstiftningen bör ses över i syfte att införa folkbokföring för delårsboende. Ett ökat antal svenskar tenderar att bli mindre bofasta på ett ställe och växlar därmed sitt boende över året. Omvandling till fritidshus av tidigare permanenthus samt ett ökat delårsboende i tidigare fritidshus fortgår och medför ett ökat delårsboende både när det gäller vistelsetid och i antal tillfällen. En diskussion om det ökande delårsboendet har uppmärksammats i olika sammanhang: Diskussioner om statsbidrag och skatteutjämning. Vistelsekommun och kostnader för samhällets omsorg. Diskussioner om befolkningstal. slutbetänkande (SOU 2006:101). Diskussioner inom kust- och skärgårdskommuner. Situationen på tjänar som ett bra exempel. På ön finns ett stort och växande antal fritidshus. fanns 7 632 fritidshus varav 4 900 ägdes av människor folkbokförda utanför . Antalet fritidshus på ön ökar genom nybyggnation och genom att hus för åretruntboende omvandlas till fritidshus eller delårsboende. uppgick antalet fritidshus på till ca 8 900. En ofta hög standard, väl i klass med hus för åretruntboende, möjliggör en ökad vistelsetid i fritidshuset. Omvandlingen av permanentbostäder till fritidshus liksom nybyggnation av fritidshus väntas fortgå. Nyttjandet av fritidshusen för delårsboende under en allt större del av året väntas också öka. Ur individens perspektiv är detta en positiv utveckling som innebär en ökad personlig frihet. Det finns självklart även lokala och positiva effekter av en stor del-av-året-befolkning, underlaget för servicetjänster, affärer m.m. ökar och innebär på så vis en välståndsökning i den aktuella kommunen. Detta och den självklara friheten för individen att själv välja bostads- eller vistelseort ger starka skäl att bejaka och i lagstiftning underlätta för delårsboende. Men vi kan konstatera att skattelagstiftning och folkbokföringslag inte följt med i denna utveckling. Detta leder i sin tur till utmaningar för kommuner med en stor och växande andel delårsboende befolkning. Folkbokföringsorten avgör till vilken kommun man ska betala kommunalskatt och därmed vilken kommunalskattesats som gäller. Utdebiteringen varierar mycket mellan landets kommuner. Skillnaden mellan högsta och lägsta utdebitering uppgår till . Som lagen är utformad ger den en frihet för individer som disponerar fastigheter eller lägenheter i flera kommuner att välja i vilken kommun man vill vara folkbokförd. sägs att det inte spelar någon roll var man betalar skatt på grund av det kommunala skatteutjämningssystemet. Detta är inte korrekt och gäller särskilt inte i kommuner med en hög utdebitering. Problemet skulle kunna åtgärdas genom att utdebiteringen av skatt till kommunen också beaktade individens delårsboende. Detta kunde exempelvis ske genom att personer som äger fritidshus eller lägenhet i en annan kommun än folkbokföringskommunen lämnar uppgift till skattemyndigheten om vistelsetiden i fritidshuset eller lägenheten. skulle i så fall kommunalskatt betalas till den kommun där fritidsboendet är beläget.
mot · GZ02Sk312 · 2011-10-04 00:00:00 — Likvärdiga villkor inom turistnäringen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om likvärdiga villkor inom turistnäringen. är momssatsen på gästhamnsövernattning och vinteruppställningsplats för båtar fastställd till . Motsvarande moms är för camping, och husbilar på campingplats. Då den ena parten kraftigt favoriseras finns det skäl att anta att denna diskrepans blockerar möjligheterna till en sund konkurrenssituation. Det är viktigt att understryka det faktum att gästhamnsverksamheten har en kort men intensiv säsong. Det brukar i normala fall röra sig om en period , där är att beteckna som högsäsong. skall gästhamnsägarna täcka sina årliga omkostnader. Camping har en längre säsong, vilket innebär en större möjlighet att täcka omkostnaderna. i ljuset av detta framstår diskrepansen relaterad till nämnda momssatser än mer svårförklarlig. Turismen är en av de starkast ökande inkomstkällorna för svenska företag och svenskt näringsliv. Det är av principiellt stor vikt att näringsverksamheten utövas inom ramar som säkerställer likartade spelregler. Ambitionen bör därför vara att verka i en riktning där företag som agerar inom gästhamnsövernattnings- och vinteruppställningsbranschen ges möjligheter att göra detta på likvärdiga villkor i jämförelse med aktörer som verkar inom närliggande område.
mot · GZ02Sk318 · 2011-10-04 00:00:00 — Dansbandsmomsen och enhetlig kulturmoms tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av mervärdesskattesatserna på kulturområdet i syfte att nå en enhetlig kulturmoms. tillämpar en kulturmoms på för böcker, tidningar, bio och teater. Samma sexprocentiga moms gäller också för konserter oavsett vilken musik som framförs. Det kan vara klassisk musik, jazz, rock, pop, gospel, country eller det som brukar benämnas som dansbandsmusik. Undantaget från den lägre kulturmomsen är danstillställningar där det, oavsett vilken musik som spelas, finns en dansbana där människor kan röra sig. Den typen av arrangemang är belagda moms. Gränsdragningen kan vara svår att göra och än svårare att motivera. Det handlar inte om musikens kvalitet, innehåll eller framförande utan om själva formerna för arrangemanget. Förekommer det dans är momsen högre. Frågan om de olika momssatserna sattes på sin spets när några av vårt lands mest älskade artister på sin Sverigeturné valde att sätta upp en minidansbana mitt framför scenen. Detta ledde till att deras arrangemang ur skattesynpunkt plötsligt klassades om från att vara en konsert till att bli en danstillställning. Man kan ha vilka uppfattningar som helst om olika musikstilar. Det finns en stor spännvidd vad gäller musiksmak hos olika människor med olika bakgrund och olika åldrar. En sänkning av dansbandsmomsen kan knappast motiveras utifrån att denna typ av arrangemang med dagens moms har svårt att leva vidare, tvärtom är de ofta välbesökta. Sänkningen av dansbandsmomsen handlar mer om en likabehandlingsprincip och går även att motivera utifrån de gränsdragningsproblem som är uppenbara. borde likt vårt grannland sänka den s.k. dansbandsmomsen och tillämpa en enhetlig kulturmoms oavsett formerna för arrangemanget. Mervärdesskattesatserna bör därmed ses över så att enhetlighet mellan olika musikgenrer uppnås. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02Sk320 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omförhandla skatteavtalet mellan och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fördela överförd skattekompensation direkt till skånska kommuner. Kontakterna över har utvecklats kraftigt sedan bron byggdes. Den positiva utvecklingen har överträffat förväntningarna. pendlar över 20 000 personer mellan och . De flesta bor i och arbetar i . Många är danska medborgare. Mellan och gäller ett skatteavtal som utgör ett undantag i . Normalt i gäller gränsgångarregler som innebär att skatt i gränskommuner tas ut där man är bosatt. Samma typ av gränsgångarregler finns också för boende vid gränserna BelgienFrankrike, FrankrikeTyskland, BelgienTyskland samt i övre Rhenregionen mellan , och . Personer som arbetspendlar just mellan gränskommunerna i och beskattas däremot i landet där de arbetar. Det har blivit allt mer uppenbart att de skånska kommunerna förlorar skatteintäkter. Kommunerna förlorar allt större skatteintäkter som arbetspendlingen ökar. Det finns all anledning för att arbeta för en omförhandling av skatteavtalet. avskaffades gränsgångarrelerna genom ett avtal mellan och . ingick sedan den socialdemokratiska regeringen ett nytt avtal med , ett avtal som skulle ge hemkommunerna kompensation för förlorade skatteintäkter. Avtalet innehåller dock så många undantag att och förlorar avsevärda intäkter. I avtalet undantas landstingsskatten, offentliganställdas löner samt inkomster under . har avstyrkt motioner med liknande innehåll. har bristerna med skatteavtalet dock blivit allt mer uppenbara, och därför menar vi att frågan bör väckas igen. och beräknar att de skånska kommunerna förlorar på det gamla dåliga skatteavtalet. Dessutom läggs kompensationen in i det generella skatteutjämningssystemet. De skånska kommunerna och får därmed ännu mindre kompensation för servicekostnader till invånare med arbete i . Det är angeläget att frågan om skatteavtalet kommer högt på den svenska listan över önskemål vid kommande samtal och förhandlingar med . Förutom den ekonomiska aspekten finns det också en risk för att negativa attityder kan vändas mot arbetspendlarna, som inte betalar skatt i hemkommunen men ändå har rösträtt där och använder den kommunala servicen. Som helhet är det mycket positivt med ökad integration över . Men det nuvarande dansk-svenska skatteavtalet riskerar att motverka den utvecklingen. Innan att nytt avtal kommit till stånd, borde pengarna som överför till tilldelas skånska gränskommuner med många arbetspendlare och inte gå in i det kommunala utjämningssystemet.
mot · GZ02Sk321 · 2011-10-03 00:00:00 — Utvidgning av hushållsnära tjänster tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvidgning av hushållsnära tjänster. genomförde Alliansen reformen om avdrag för hushållstjänster, en klar succé både när det gäller att skapa nya jobb, ge valfrihet och inte minst för att mota svartarbete. Själva idén att göra personalkrävande tjänster möjliga att köpa också för icke höginkomsttagare har slagit väl ut ur många aspekter, inte minst ur arbetsmarknadssynpunkt. redovisar t ex att 44 000 svartjobb nu blivit vita. De visar också i en undersökning att av de tillfrågade inte tycker det är acceptabelt att köpa städning svart, svarar detsamma gällande köp av svarta ROT-tjänster. Inte bara acceptansen för svartjobb har minskat utan även de faktiskt utförda svartarbetena. Erfarenheterna av RUT- och ROT-avdragen visar att svenska folket vill köpa tjänster, bara det är ekonomiskt möjligt, och framförallt att metoden med skattereduktion nu är accepterad och fungerar. Det är ett bra system och bör kunna utvecklas. Nästa steg kan med fördel vara att erbjuda ett s.k. RIT-avdrag ett avdrag för it-tjänster till privatpersoner. Det finns en stor efterfrågan, och om tjänster också inom detta område kunde erbjudas privatpersoner vitt och korrekt skulle troligen fler efterfråga tjänsterna. förekommer samma sorts handel med tjänster med it-stöd och support som det tidigare gjorde med hantverkstjänster. Det finns således två skäl att överväga ett s.k. RIT-avdrag, att motverka svartarbete och att öka och expandera en tjänstebransch. Regeringen bör därför överväga möjligheten av att utvidga reglerna för hushållsnära tjänster till att också innefatta it-tjänster.
mot · GZ02Sk322 · 2011-10-03 00:00:00 — Sparande för framtida företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sparande för framtida företagande. främsta utmaning är att få fler i arbete. För att fler som vill arbeta ska kunna arbeta behövs fler och växande företag och företagare som vill anställa medarbetare. Vårt land och vårt fortsatta välstånd behöver företag som utvecklas och växer. Fler företag som anställer fler ger mer skattepengar till den gemensamma välfärden och färre i utanförskap. Ett växande näringsliv är därför ett av de viktigaste instrumenten för ett minskat utanförskap. mål för skattepolitiken som antogs 2008 är framåtsyftande, nämligen att skattereglerna ska utformas så att de bidrar till goda förutsättningar för varaktigt hög sysselsättning och till goda villkor för företagande och investeringar. Villkoren för att starta och driva företag har också under alliansregeringen stadigt förbättrats. Men företagsklimatet i måste förbättras. Regelverk måste ändras, och det krävs förändrade, mer positiva attityder gentemot företagande och företagare. Utan insikten om att vårt land behöver företag och företagare kan vi inte möta framtidens utmaningar. Många kvinnor och män bär på drömmar om företagande. Ett led för att underlätta för fler att och våga starta företag och förverkliga sina livs drömmar är att uppmuntras till ett sparande för framtida företagande. Det kan ske på olika sätt, exempelvis genom att på samma sätt som lantbrukaren kan avsätta medel till ett skogskonto, göra avdrag i deklarationen och där skapa möjligheter att göra avsättningar i särskilda fonder för framtida företagande. De avsättningar som inte nyttjas för företagande inom kan av återföras som inkomst av tjänst. Ett alternativ är att spara på ett annat gynnsamt sätt som uppmuntrar till ett sparande inför framtida företagande. Skattelagstiftningen ska vara tydlig, lättförståelig, transparant och inte ge inlåsningseffekter. Enligt vår mening skulle detta förslag inte krångla till lagstiftningen, möjligheten finns ju redan för vissa företagare. Däremot kan den ge människor som har en dröm, men som saknar finansiering, en möjlighet. Drömmar och visioner kan bli företag det behövs och det är bra för ! Därför bör regeringen se över möjligheterna att införa en form av sparande för framtida företagande.
mot · GZ02Sk330 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skatteflyktslagen. I tillämpar vi legalitetsprincipen som innebär att så länge man följer lagen så ska en medborgare inte tilldömas ett straff. Omvänt innebär det att utan en lag som överträds kan inget straff utdömas. Det finns dock ett undantag, skatteflyktslagen. Skatteflyktslagens syfte är att motverka skatteplanering. Lagen innefattar en generalklausul som innebär att en skattskyldig individ kan tilldömas ett straff trots att han eller hon vidtagit civilrättsligt fullt giltiga transaktioner och konstruktioner, men där den uppnådda effekten innebär en skattelindring som står i strid med lagstiftarens intention. I praktiken innebär detta att en person som nyttjar luckor i skattelagstiftningen kan dömas för att ha brutit mot lagstiftarens intention. Då skattemyndigheten misstänker brott mot skatteflyktslagen genomför den en genomsyn av transaktioner/konstruktioner för att ta reda på vad dess egentliga syfte var. Utgångspunkten handlingar som strider mot lagstiftarens intentioner ger ett mycket godtyckligt rättsläge från tolknings- och rättssäkerhetssynpunkt. Det förhandsavgörande man kan begära från skattemyndigheten förändrar inte lagens principfasthet. Det borde vara rimligt att lagstiftaren uttrycker lagens syfte i skrift författas, annars bör lagen skrivas om så att godtyckliga intentioner förhindras. har tidigare uttryckt att det finns anledning att överväga frågan om det är möjligt att avskaffa skatteflyktslagen, men att det kräver en noggrann och ingående beredning (2010/11:SkU20). Regeringen bör se över om och hur ett avskaffande av skatteflyktslagen kan formas och börja tillämpa legalitetsprincipen även vad gäller skatteflykt.
mot · GZ02Sk331 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om finansiering av såddföretag. Marknaden för krediter till så kallade såddföretag fungerar inte i . Banker säger i princip nej till lån till så kallade såddföretag, det vill säga företag som utvecklat en produkt men som behöver kapital för produktionsinvesteringen och rörelsekapital. Man kan erhålla från utan säkerhet, vilket tyvärr ej räcker långt för produktionsinvesteringar och rörelsekapital. Enda möjligheten är att inteckna sina hus om man nu har sådana. Men det intecknade beloppets värden räcker inte långt. En översyn av systemet bör ske för att undersöka möjligheten till ett private-equity-avdrag i deklarationen under inkomst av tjänst. Genom ett sådant förfarande kunde lättare grund för finansiering ske. Tiden för avdraget kunde förslagsvis vara . Maximibeloppet kan diskuteras. problem är att goda innovationer ej omsätts i nya företag. Ett av huvudskälen är att finansieringen ej fungerar i banksystemet för såddföretag.
mot · GZ02Sk332 · 2011-10-03 00:00:00 — Moms på glasögon och kontaktlinser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning om huruvida glasögon och kontaktlinser kan tillhöra kategorin som enligt sjätte mervärdesskattedirektivet får ha en reducerad momssats. Vi, liksom en stor del av befolkning, lider av synfel som kräver korrigering med antingen glasögon eller kontaktlinser. Vi har inte valt att se dåligt och vi kan inte vara utan våra glasögon eller linser. Av någon anledning belastas våra hjälpmedel med den högsta möjliga momssatsen, . Detta är inte rimligt och momsen på glasögon och kontaktlinser bör sänkas till den lägsta möjliga. Det borde vara naturligt att de personer som drabbas av synfel ska drabbas ekonomiskt i så liten utsträckning som möjligt. Enligt sjätte mervärdesskattedirektivet får reducerade skattesatser tillämpas i fråga om medicinsk utrustning, hjälpmedel och andra apparater som normalt är avsedda att lindra eller behandla invaliditet, för den handikappades uteslutande personliga bruk. För oss är det självklart att glasögon och kontaktlinser är hjälpmedel enligt sjätte mervärdesskattedirektivet, men skatteutskottet har på motsvarande motion tyvärr valt att enbart konstatera att det har förutsatts att glasögon inte hör till denna kategori. Det bör åtminstone vara dags att kontrollera huruvida glasögon kan tillhöra kategorin eller inte. Per Lodenius (C)