mot · GZ02U329 · 2011-10-05 00:00:00 — Genom alla de svenskar som ideellt har engagerat sig i solidaritets- och biståndsarbetet har svensk utvecklingspolitik fått en tydligare folklig förankring och tillförts viktiga perspektiv. En viktig, om än liten, del av detta arbete har varit folkrörelsernas informationsarbete. För världen hänger samman, utvecklingsfrågor berör inte bara människor i mottagarländerna, utan frågor som miljö, ekonomi, konflikter och migration berör även oss i . Därför är det viktigt att en diskussion om utvecklingsfrågor förs även här hemma. Det är också viktigt att frågan om vilken värld vi vill leva i inte lämnas över till utvecklingsexperter utan sker i hela samhället. Frivilligorganisationernas informationsverksamhet utgör på ett konkret sätt basen för den starka internationella solidariteten i . Därför bör deras informationsarbete underlättas. anser att dagens egeninsats för informationsarbete helt bör avskaffas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Klimatförändringarna är ett stort och växande hot mot utvecklingsländer och ett enormt hinder för fattigdomsbekämpning. Till 2015 ska, enligt millenniemål sju som behandlar miljö- och klimatfrågor, andelen människor som saknar tillgång till rent dricksvatten och sanitet ha halverats och principerna om hållbar utveckling ska ha integrerats i alla länders politik. Enligt FN:s klimatpanel är det de fattiga länderna i syd som kommer att drabbas värst när effekterna av klimatpåverkan blir tydligare, redan får klimatförändringarna dramatiska och mycket omfattande konsekvenser i många utvecklingsländer. Om inte alla tar sitt ansvar kommer konsekvenserna för syd att bli enorma. Ska vi möta klimatkrisen behövs nya medel, vi kan inte låta arbetet med att möta och förebygga klimatförändringarna ske på bekostnad av viktiga insatser för minskad fattigdom, jämställdhet osv. Den har hitintills valt att finansiera stora delar av sina klimatinsatser i utvecklingsländerna med bistånd. är kritiskt till detta. Vi vill se ett ökat svenskt fokus på klimatbistånd, men tvärtemot regeringen vill vi genomföra en stor satsning på ett klimatbistånd som ligger utöver enprocentmålet. På så vis undandrar vi inte resurser från andra viktiga områden. Vi föreslår därför att ett klimatbistånd införs där 0,5 miljarder avsätts 2011, utöver den föreslagna biståndsramen. Pengarna ska användas till förebyggande klimatåtgärder som motverkar konsekvenserna av de klimatförändringar vi redan ser. Detta klimatbistånd ska öka till 1 miljard för att 2013 uppgå till 1,5 miljarder. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Att satsa på klimatåtgärder får dock aldrig tas som förevändning i nord att finansiera sina egna åtaganden enligt Kyotoprotokollet med biståndsmedel. Det skulle i så fall innebära att världens fattiga bestraffades dubbelt, först genom klimatförändringar de inte gett upphov till och sedan genom uteblivet bistånd. Eftersom det enligt Dac i vissa fall är möjligt för medlemsländer att finansiera sina egna åtaganden enligt Kyotoprotokollet med biståndsmedel, och därigenom minska övrigt utvecklingssamarbete, bör inom OECD-Dac arbeta för att åtaganden enligt Kyotoprotokollet inte får räknas som utvecklingssamarbete. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.2Vatten och sanitet i biståndet Det pågår en global kris i fråga om vatten och sanitet; närmare 1 miljard människor saknar tillgång till rent vatten och hela 2,5 miljarder har ingen toalett att gå till vid behov. dör 4 000 barns i diarrésjukdomar, orsakade av bristande tillgång till rent vatten och grundläggande sanitet (Källa: WHO). Detta underminerar många andra delar av biståndet; vatten och sanitet påverkar direkt och indirekt förutsättningarna att nå samtliga FN:s millenniemål. Utan rent vatten och sanitet blir flera av de övriga millenniemålen mycket svåra att uppfylla, inte minst målen för mödrahälsa, barnadödlighet, fattigdom och utbildning. Den bör förstärka sina ansträngningar för att bekämpa denna tysta men omfattande katastrof, som slår hårdast mot kvinnor och barn. Svenskt bistånd till rent vatten och sanitet har minskat : 2010 satsade Sida bara på rent vatten och sanitet, av Sidas totala utbetalningar (Källa: ). I UD:s policy för Miljö och Klimat 20102014 (2010) finns ett tydligt uttalat fokus på vatten och sanitet. ska enligt denna, som 1 av 5 prioriterade verksamhetsområden i det miljörelaterade biståndet, bidra till förbättrad vattenresurshantering, ökad tillgång till rent vatten och grundläggande sanitet. Detta är naturligtvis bra, men målen måste även kopplas till budget och verksamhet. ligger genomsnittet för bistånd till rent vatten och sanitet i på (Sida, 2011). bör inte vara sämre på ett så viktigt område. vill därför att regeringen återkommer till med förslag på hur utvecklingsarbetet med rent vatten och sanitet kan förstärkas och utökas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. EU:s medlemsländer står för av världens samlade bistånd och är många av utvecklingsländernas största handelspartner. Men trots att är världens fjärde största biståndsgivare debatteras sällan eller aldrig syn på hur kommissionens biståndspolitik borde förändras eller förbättras. I den senaste (CONCORD , 2011) granskning av hur EU länderna lever upp till sina biståndsmål presenteras bland mycket annat följande: Det finns ett glapp på mellan EU-ländernas mål och den faktiska gemensamma biståndsbudgeten. Glappet uppgår till av den biståndsnivå man kommit överens om. EU:s medlemsländers biståndsbudgetar urholkas även av andra utgifter som inte direkt leder till fattigdomsbekämpning, exempelvis av skuldavskrivningar och kostnader för flyktingmottagning. Så även i . rapporterade medlemsländerna en urholkning av biståndsbudgeten med vilket är av EU:s totala biståndsbudget. Bara 9 av EU:s 27 medlemsländer nådde upp till det gemensamma biståndsmålet på av BNI. Det är alltså en relativt dyster läsning som presenteras i årets detaljerade rapport och kan bara hålla med om att det finns mycket att både utveckla och förbättra då det gäller EU:s biståndspolitik. EU:s bistånds- och utvecklingspolitik genomgår ett antal olika processer som kommer att medföra omfattande förändringar för hur politiken kommer att bedrivas framöver och i detta arbete bör aktivt delta. Nedan har förslag på en del saker som vi anser att kan verka för med målet att förbättra unionens utvecklingspolitik. kommer EU:s långtidsbudget (Multiannual Financial Framework, 20142020) att förhandlas. Beslut kommer att fattas . Förhandlingarna är ett viktigt tillfälle för att säkerställa att EU tilldelar utvecklingssamarbetet tillräckligt med pengar. I detta arbete måste aktivt verka för att EU och dess medlemsländer i budgeten gör en tydlig färdplan för hur EU:s gemensamma mål om att nå av BNI till 2015 ska uppnås. bör också verka för att långtidsbudgeten fastställer åtagandet om att av BNI ska gå till bistånd till de minst utvecklade länderna (MUL-länderna). Dessutom bör verka för att långtidsbudgeten fastställer att klimatfinansieringen ska ske utöver redan existerande åtaganden för biståndet. Likaså är det viktigt att ramverket klargör att samstämmighet för utveckling (Policy Coherence for Development) är ett överordnat mål, och att det ska översättas i en konkret färdplan. bör arbeta aktivt för att en sådan färdplan blir verklighet. Slutligen finns ett behov av att tydliggöra det civila samhällets roll för utveckling i långtidsbudgeten, bland annat genom deltagande i beslutsprocesser, och att finansiering av det civila samhällets verksamhet ökar. bör verka för att det civila samhällets roll för utveckling tydliggörs i långtidsbudgeten. bör som sin mening ge regeringen tillkänna vad som anförs om utvecklingsfrågor i EU:s långtidsbudget. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.