ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02N391 · 2011-10-03 00:00:00 — Vattenkraftens roll för elförsörjningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra förutsättningarna för att effektivisera och öka vattenkraftens produktionskapacitet. Vattenkraften är ryggraden i svensk elproduktion och utgör ungefär hälften av all den el vi konsumerar. Med sin låga miljöpåverkan och stora reglermöjlighet är vattenkraften en vital del i planerandet och utvecklandet av framtidens energikällor. Trots vattenkraftens starka roll på energimarknaden är dess framtid långt ifrån ohotad. En av hotbilderna ligger i de omprövningar av befintliga vattendomar som ständigt genomförs, vilka enligt en undersökning från allt som oftast leder till att produktionen i vattenkraftverken minskas. Faktum är att samtliga undersökningar har resulterat i oförändrade eller minskade produktionskvoter. Talesättet många bäckar små har varit så talande som i debatten kring just vattenkraftens framtid. Vi går en oroväckande utveckling till mötes där en stor mängd elproduktion går förlorad genom den minskade produktionen i våra vattenkraftverk. För ett land med geografiska förutsättningar bör ambitionen vara att öka produktionen av vattenkraft, genom främst effektivisering av redan utbyggda vattendrag och befintliga anläggningar. En sådan effektivisering skulle kunna tillföra upp till , vilket är en betydande del av den svenska elproduktionen. Detta kan ställas i proportion till den småskaliga vattenkraftsproduktionens nästan ren elenergi , vilket räcker till att förse två svenska storstäder med elektricitet. Tillgång till mer förnybar el från vattenkraft skulle även bidra till stabilitet i elförsörjningen och därmed ha en allmänt positiv inverkan på näringsklimatet. I tider där basindustrin haltar på grund av opålitliga och dyra lösningar kring sin energiförsörjning skulle vattenkraften kunna stå ut som ett konkurrenskraftigt, stabilt och miljövänligt alternativ. Ett ökat utbud på el till konkurrensmässiga priser skulle därmed gynna den svenska exportindustrin stort. Med anledning av ovanstående anser jag att vattenkraftsproduktionen i måste utvecklas och regelverket kring densamma måste underlättas. De svenska anläggningarna bör effektiviseras för att bättre matcha framtidens efterfrågan på kostnadseffektiv, miljövänlig el.
mot · GZ02N392 · 2011-10-04 00:00:00 — Konsekvenser av gruvbrytning i tätort tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att enskilda fastighetsägare som lider förmögenhetsskada på grund av närliggande gruvdrift bör omfattas av minerallagens regler för inlösen av fastighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga en förändring av minerallagen så att bostäder som blir inlösta på grund av gruvdrift ska kunna kompenseras med ett nyproduktionsvärde i det fall marknadsvärdet skulle vara lägre. Det är viktigt att trygga en fortsatt gruvbrytning i . De ingrepp som det kan innebära för samhällena och för människorna måste däremot hanteras på ett sådant sätt att konsekvenserna för enskilda människor blir så små som möjligt. Den speciella situation som finns när det gäller ersättningsfrågor i tätbebyggda samhällen med närliggande koncessionsområden måste lösas. Dagens situation i Malmfälten där enskilda gör en förmögenhetsförlust utan möjlighet till kompensation enligt minerallagen är inte tillfredsställande. Inte heller i de fall när människor som tvingas lämna sitt gamla hem erbjuds ersättningsbostäder som innebär kraftigt ökade bostadskostnader. De fastighetsägare som får sin egendom inlöst därför att man ligger inom koncessionsområden kompenseras enligt minerallagen på ett sätt som innebär att man får igen det värde som egendomen skulle ha haft om det inte funnits gruvdrift i området. Däremot tar inte minerallagen hänsyn till att en fastighetsägare strax utanför koncessionsområdet och där det saknas markanvisning kan lida skada på så sätt att egendomen blir omöjlig att sälja och därmed tappar sitt värde. Minerallagen bör omarbetas så att syftet med att kompensera människor för den skada som gruvbrytningen innebär, också omfattar samtliga drabbade. De människor som inte kan avyttra sina fastigheter och därmed lider en förmögenhetsskada på grund av gruvdriften bör omfattas av rätten till inlösen och ersättning för uppkommen skada. I /och finns en akut bostadsbrist. Den härrör från det faktum att en stor del av fastighetsbeståndet måste rivas, svårigheter med att fastställa ny säker lokalisering för bostäder och att kompensationen vid inlösen av bostäder understiger produktionspriset för en ny fastighet. För många äldre boende i hyresrätt innebär det särskilda problem eftersom deras hyreskostnad riskerar att stiga kraftigt därför att bostadshuset blivit inlöst och att nyproduktionskostnaden för ersättningsbostaden överstiger ersättningen för inlösen. För att kunna se till att effekterna av gruvdriften på den lokala bostadsmarknaden minimeras så bör det övervägas att inlösen av bostäder även ska ske på sådant sätt att kompensationen grundar sig på nyproduktionskostnaden för en motsvarande bostad som den som blivit inlöst i det fall att det överstiger marknadsvärdet för den gamla bostaden.
mot · GZ02N394 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en uppgradering av arbetet med miljöteknikexport. har varit ett föredöme för många andra länder inom miljöarbetet. Förutsättningarna är goda för ett fortsatt svenskt ledarskap. Det finns ett stort folkligt engagemang för miljöfrågor, svenska företagsledare är mycket miljömedvetna och vi ligger långt fram i såväl lagstiftning som forskning. Det får emellertid inte tas till intäkt för att luta sig tillbaka. Miljöteknik är en globalt snabbt expanderande sektor och många länder strävar efter att vara i framkant. driver en mycket aktiv politik gentemot , vilken expanderats till att gälla även och inom ramen för det internationella miljötekniksamarbetet under ledning av en särskild samordnare. Det är ett viktigt initiativ för att koordinera de många aktörer som har intressen i svensk miljöteknikexport, som , , ambassaderna och regionala exportnätverk, för att nämna några exempel. De länder som det internationella miljötekniksamarbetet är aktivt i är alla viktiga och snabbt expanderande marknader med stor efterfrågan på modern miljöteknik. är det angeläget att detta samarbete inte leder till att andra viktiga marknader förbises. Inte minst måste svensk miljöteknikexport se till de globalt ledande länderna , och . Även om dessa alla är mogna marknader och det finns ett etablerat samarbete inom ramen för etablerade myndigheter finns fortfarande åtskilligt kvar att uträtta. Förre amerikanske ambassadören utmärkta arbete visade både att det finns ett amerikanskt intresse för svenska innovativa miljöföretag och att marknaden är långt ifrån exploaterad. insatser visar också att det sannolikt krävs koordinerade insatser för att nå största möjliga effekt och att andra myndigheters och aktörers samarbete bör samordnas i någon form. Med erfarenheterna från det internationella miljötekniksamarbetet framstår det som naturligt att växla upp de insatser som görs inom ramen för detta, genom högnivåkontakter, genom samordning och genom att berörda myndigheter får detta som prioriterat uppdrag. Per Åsling (C)
mot · GZ02N400 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förenkla regelverken för säsongsföretag. Företag och företagare är grunden till vår välfärd. Det är de som skapar arbete, välstånd och tillväxt. Företagens omfattning, driftsform och verksamhet varierar i stor utsträckning. Därför är det av oerhörd vikt att vi har en flexibel lagstiftning som tar hänsyn till dessa faktorer. Tyvärr är så inte fallet. Säsongsföretag är, vilket namnet antyder, oftast verksamma under ett fåtal månader . Deras verksamhet har inte alltid lika stor omfattning eller omsättning som större företag som är verksamma året om, men är likväl av betydande art för turistnäringen och glesbygden. Nuvarande lagstiftning tar inte hänsyn till dessa skillnader. Genom att underlätta regelbördan främjas företagandet på mindre orter och på landsbygden. Som exempel kan ansökningsavgifter för servering av mat eller alkoholhaltiga drycker nämnas där tar man ut en lika stor avgift för säsongsföretag som för företag verksamma året om. En del av den avgift som erläggs används till att bekosta den tillsyn av företaget som kommunen utför. endast är i drift ett begränsat antal månader minskar också behovet av så kallad administrativ inre tillsyn. Regeringen bör därför överväga att fördela den fasta tillsynsavgiften över de månader som verksamheten bedrivs. Den rörliga tillsynsavgiften som baseras på årsomsättning av alkoholförsäljningen bör därför kvarstå, i likhet med gällande lag, som en fast summa då den baseras på behovet av yttre tillsyn i verksamheten. Av ovanstående anledningar bör regeringen se över befintlig lagstiftning så att den anpassas till driftsform, verksamhetens omfattning, behov och verksamhet. Regeringen bör vidare se över möjligheten för en rättvisare avgiftsbelastning och tillsynsavgiftshantering för säsongsföretag. i (M)
mot · GZ02N406 · 2011-10-05 00:00:00 — Större satsning på kärnkraft tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en större satsning på kärnkraft. av elektricitet produceras genom kärnkraft. De svenska reaktorerna har varit i bruk i mer än 10 000 driftår och har visat sig vara mycket driftsäkra. En miljömässig fördel med kärnkraftverk är ett, till låg kostnad, reducerat utsläpp av koldioxid, främst genom minskad användning av kol. Kärnkraft är praktiskt taget fri från försurande och klimatpåverkande utsläpp. Kärnkraften är ren, den ger mycket energi och är en billig och säker energikälla som inte dör ut för att det slutar blåsa eller för att solen går ner. Kärnkraften behöver inte kompletteras med reglerkraft likt nyckfulla väderberoende energikällor. Behovet av el ökar stadigt, och det är viktigt för både privatpersoner och industrin att har en långsiktig plan och en hållbar energipolitik. Det är statens ansvar att se till att vi nyttjar de källor vi har till fullo, men detta har inte gjorts internationellt ligger långt nere på listan för driftstillgänglighet. Ny forskning gör att kärnkraftssäkerheten ständigt förbättras. Men kärnkraftsforskning är kostsam och det ligger därmed i statens intresse att investera mer i kärnkraften. Med ny teknik, fortlöpande uppdateringar kring säkerheten, och det långsiktiga behovet av hållbar energi, kan endast vinna på en utökad satsning. Staten bör alltså satsa mer på kärnkraften, såväl forskning som utbyggnad. En ökad elproduktion från kärnkraft innebär en minskad elproduktion med miljöskadlig påverkan. Att byta ut fossila bränslen mot kärnenergi är den kanske viktigaste lösningen för en hållbar framtid. bör även säkra en högre nyttjandegrad av den befintliga kapaciteten, som är oacceptabelt låg.
mot · GZ02N407 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att låta vinsterna av uranbrytning till stor del komma staten till godo i form av en statlig uranfond. är det land i som bedöms ha de största tillgångarna på uran. Det här gör uranprospektering och uranbrytning i intressant för både nationella och internationella företag. Uran förekommer både i urberg och i sedimentära bergarter, främst i alunskiffrar. Uranhaltiga mineraliseringar har påträffats på många ställen i , bland annat i , , , och . bryts inte uran i men i takt med att världens efterfrågan på uran växer har många utländska företag intresserat sig för den svenska berggrunden, och prospektering och provborrningar sker nu på många håll i landet. För att få bryta uran krävs tillstånd enligt minerallagen, och lagen om kärnteknisk verksamhet. Det krävs tre separata tillstånd enligt tre separata lagar för att få bryta uran. Uranbrytning föregås av en sträng miljöprövning och kommunen där brytning planeras har också, enligt , vetorätt i frågan. Det är regeringen som noggrant kommer att pröva en eventuell ansökan om att få bryta uran, under förutsättning att kommunfullmäktige i den kommun där brytning ska ske har tillstyrkt detta. Det finns ingen anledning att ändra denna lagstiftning. Uranbrytning är ett riksintresse då det finns enorma ekonomiska intressen för staten. Detta tillsammans med att staten står för de långvariga miljökonsekvenser som en uranbrytning ger gör att staten bör ges vinsterna av uranbrytningen. Detta hindrar inte att privata bolag kan stå för själva driften. Regeringen bör undersöka möjligheten att låta de huvudsakliga vinsterna av uranbrytning komma staten till del i form av en statlig uranfond.
mot · GZ02N408 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att främja turismen i . har den svenska besöksnäringen varit en av de branscher på den svenska arbetsmarknaden som har vuxit allra snabbast. Turismen till är på stark framväxt inte bara från våra grannländer utan från övriga och från nya marknader som och . Inte minst i landets glesare delar spelar turismen en allt större roll för den lokala ekonomin och utvecklingen. har antalet sysselsatta inom näringen ökat med över 50 000 personer. Bara i momsintäkter beräknas staten tjäna 10 miljarder på grund av att utländska turister besöker . För att fortsatt skall vara ett framgångsrikt turistland krävs att man från statens sida också väljer att marknadsföra just som ett sådant. När man pratar om exportfrämjande åtgärder glöms turismen lätt bort trots att den inbringar så stora intäkter för såväl staten som de många privatpersoner som är företagare eller anställda inom branschen. Lika viktigt som en aktiv markandsföring är det generella företagsklimatet i landet. Många företagare inom turism är inte sällan också ganska unga när de startar sitt företag. Därför är det särskilt viktigt för dessa att arbetet med att fortsätta förenkla regelverket kring att starta och driva småföretag inte avtar i takt utan istället intensifieras. är det många svenskar som utbildar sig inom turism och är sugna på att prova på att starta företag. Det är en utveckling som bör uppmuntras från statens sida.
mot · GZ02N409 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utveckla den svenska kärnkraften. Den energiöverenskommelse som de fyra allianspartierna presenterade 2006 har byggt på tre ben: en utökad satsning på förnybar energi, ett bättre användande av den svenska vattenkraften och en förnyelse och modernisering av de befintliga kärnkraftverken. När det gäller den förnybara energin, exempelvis vindkraft, har utvecklingen gått glädjande snabbt med nya, stora såväl som små, vindkraftverk runt om i vårt land. Däremot har det inte gått lika fort att förnya de befintliga reaktorerna vid våra kärnkraftverk, trots att flera av dessa börjar bli mycket gamla. Det handlar självklart om stora investeringar men också om ett ökat behov av mer forskning för att utveckla nästa generations kärnkraft, ett forskningsområde där har varit en av världens ledande nationer. Kärnkraften kommer att spela en nyckelroll i kampen mot den negativa klimatförändringen, vilket också FN:s klimatpanel IPCC har pekat på. Även om sol- och vindenergi också självklart kommer att spela en stor roll så krävs den stora kapacitet som kärnkraften kan erbjuda för att på allvar minska beroendet av kol och olja. I har vi också ett stort antal företag inom basindustrin vars starka tillväxt har varit direkt beroende av tillgång på säker och effektiv kärnkraftsenergi. Därför bör framgent gå i täten för en utveckling och implementering av nästa generations kärnkraft.
mot · GZ02N410 · 2011-10-04 00:00:00 — Miljökonsekvens vid tillämpning av minerallagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om miljöhänsyn vid tillämpning av minerallagen. Minerallagen har som syfte att reglera de intressen som bedöms vara av värde för samhället i stort och har en mycket stark ställning. Förutom en rad mineralslag berör lagen också andra naturresurser som olja och gasformiga kolväten, till exempel naturgas. På grund av minerallagens utformning ställs äganderättsliga intressen som rör olika markområden mot de intressen som med stöd i lagen ges rätt att utvinna fyndigheter i marken. Dessa kan med stöd i minerallagen beviljas tillstånd att bryta exempelvis en mineralfyndighet oavsett vem som äger marken. i det här fallet är Bergstaten även om tillstånd från andra myndigheter, som exempelvis eller miljödomstolen, också kan krävas för att tillmötesgå andra regler gällande exempelvis miljöskydd. För att förhindra att det uppstår situationer där ett miljötillstånd för uttag och brytning nekas efter att provborrning redan skett bör man se över möjligheten att genomföra miljöprövning redan vid ansökan om provborrning. Det skulle ge ett mer rimligt förfarande ur såväl kostnads- som miljösynpunkt.
mot · GZ02N411 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka aktiviteten i arbetet med att förhindra piratkopiering. så har problemet med piratkopiering ökat. Det gör att piratkopiering för många svenska företag är ett växande problem. Att svenska företag ska ha goda förutsättningar för att växa och utvecklas är för oss alla i en fråga som vi måste lägga stor vikt vid. Regeringen har sagt att eftersom många svenska företag är beroende av ett effektivt immateriellrättsligt skydd för sin verksamhet så arbetar regeringen kontinuerligt och aktivt med dessa frågor. har många företag uppenbara problem med att deras produkter utsätts för piratkopiering. Detta gör att utvecklingsmöjligheterna för våra företag minskar. Om vi ska komma tillrätta med detta problem så måste öka sitt engagemang i denna internationella fråga. Det är därför nödvändigt att vi inom ramen för vårt medlemskap i och andra internationella organ föreslår åtgärder för att förhindra detta problem. Detta kan t.ex. vara ett förbättrat sanktionssystem kombinerat med t.ex. .
mot · GZ02N412 · 2011-10-04 00:00:00 — Medel för regional och lokal utveckling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över och förenkla normerna för lokala och regionala utvecklingsmedel. Lokala och regionala utvecklingsmedel finns huvudsakligen tillgängliga via länsstyrelserna, regionerna, landstingen, , regionala och sociala fonder samt (Leadermedel). Ur och departementens perspektiv förväntas i huvudsak de regionala Almibolagen vara de som ska förvalta att anslagna regionala utvecklingsmedel används enligt utfärdade direktiv. fanns Leadermedel att tillgå på ett för lokal nivå icke toppstyrt sätt. I gällande Leaderprogram har , ofta genom att självt ålägga sig större begränsningar än vad EU centralt rekommenderar, effektivt strypt denna tillgång till medel för regional och lokal utveckling med ett underifrånperspektiv. Ur ett lokalt utvecklingsperspektiv nedifrån är anslagna utvecklingsmedel alldeles för låsta i sina former genom ett top-down-system för utveckling och medelshantering. Det är viktigt att undvika de inlåsningseffekter nuvarande system får på lokal nivå. All lokal och regional utvecklingsplanering sker numera genomgående med ett down-top-perspektiv, även i sättet att arbeta fram planerna. I Bergslagskommunerna i norra , som aktivt jobbar med att verkligheten ska konstituera utvecklingsplanerna, inte tvärtom, blir därför inlåsningseffekterna tydliga i nuvarande system. För att förhindra inlåsningseffekter bör regeringen se över normerna för utvecklingsmedel genom bland annat följande: Fler aktörer än bereds plats i det regionala utvecklingsarbetet. Detta är ingen kritik mot organisationen, däremot ställer dess ställning som enda aktör mycket större krav på flexibilitet och nytänkande än vad den själv klarar av med dagens ägardirektiv. Mångfald av aktörer är bra för kreativitet i många sammanhang, inte minst detta. Av de medel som anslås till regional och lokal utveckling bör en betydligt större del kunna knytas fritt till planer som kommer från lokala analyser ur ett down-top-perspektiv (exempel på sådan analys är och kommuners arbetssätt inom projekt ). Dessa analyser kan inte följa dagens mall, där tillväxtplanerna spikas i början av en EU-programperiod, och därför behövs en större pott programbundna innovativa utvecklingsmedel som kan användas för down-top-arbetssättet, om man ska anpassa medelssystemet till hur arbetet fungerar i praktiken.
mot · GZ02N413 · 2011-10-05 00:00:00 — Statligt engagemang i viktiga samhällsfunktioner tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de bemyndiganden som regeringen har att sälja statliga bolag återkallas till dess att regeringen presenterat en hållbar strategi för det statliga ägandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statliga inkomster som kommer av aktieutdelningar från statliga bolag eller försäljning av statlig egendom ska användas till att utöka det statliga engagemanget i viktiga svenska samhällsfunktioner. Många viktiga svenska samhällsfunktioner bedrivs i bolagsform. Dessa bolag verkar ofta på en konkurrensutsatt marknad. Detta är inget fel i sig, men det minskar inte statens ansvar för att det svenska samhället fungerar väl och inte är beroende av välvilja från utländska eller fientliga aktörer. tycks bara ha för avsikt att optimera de statliga bolagens kapitalstruktur för att därefter bjuda ut dem till försäljning. När socialdemokraterna regerade verkade strategin vara att upprätthålla ett maximalt antal anställda i de statliga bolagen. Istället bör strategin vara att, så långt det är möjligt, garantera ett väl fungerande samhälle, inte bara i den bästa av världar utan även i händelse av handelsblockader, internationella konflikter och andra extraordinära händelser. Det svenska samhället måste kunna upprätthålla och fortsätta bygga ut sin infrastruktur. Vi måste tillse att vi har en adekvat livsmedelsförsörjning, vi bör ha kontroll över de naturtillgångar som utvinns i , vi bör kunna säkra vår försörjning av el och energi samt försvarsmateriel bland mycket annat. Vissa viktiga samhällsfunktioner bör vara statligt ägda till , till exempel , och bolag som prospekterar efter uran. I andra fall kan det räcka med att staten har en stark ställning som delägare, till exempel i bolag som tillhandahåller viktig infrastruktur som Sonera, åtminstone så länge bolaget äger accessnätet, med flera. Dock finns statliga innehav som inte är av sådan vikt att de måste behållas, varför dessa kan utförsäljas i ett gynnsamt marknadsläge. För att i största möjliga mån kunna garantera ett väl fungerande samhälle bör regeringen definiera och utreda vilken verksamhet som är av särskild vikt för och dess invånare, för att därefter återkomma till med en plan för hur detta ska säkerställas. Denna plan bör fokusera på de verksamheter som nämns ovan, det vill säga infrastruktur, livsmedelsförsörjning, naturtillgångar, el, energi samt försvarsmateriel. I de fall som ytterligare insatser från statens sida behöver göras ska inkomster från aktieutdelningar och utförsäljningar av statlig egendom användas. Det ovan anförda bör ges regeringen tillkänna.