ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02MJ445 · 2011-10-05 00:00:00 — Kvalitetsmärkning av svenska livsmedel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram riktlinjer för en kvalitetsmärkning av svenska matprodukter med stort kulturhistoriskt värde. Vår mat spelar ofta en central roll i vårt leverne. Förutom att vara en nödvändig energikälla är den också bärare av traditioner, kultur och upplevelser. På semestern ser vi ofta till att smaka på lokala specialiteter och vissa av de rätterna har vi tagit med oss hem och införlivat i den moderna svenska matkulturen. har vi i många traditionella matprodukter, som är nära sammankopplade till vårt land, vår miljö och vår kulturhistoria, som förtjänar att lyftas fram. 2007 grundade det norska Lantbrugs- og matdepartementet stiftelsen , som tilldelades ansvaret för att stärka marknaden för norskproducerade matvaror. Genom särskilda märkningar lyfts goda exempel på närproducerad och högkvalitativ mat fram, vilket bidrar till att stärka de utvalda produkternas varumärke. 2008 tilldelades stiftelsen ansvaret att märka ut och marknadsföra även ekologisk mat. Utöver denna ekologiska märkning använder sig stiftelsen av tre olika märkningar, vilka alla har olika kriterier. Märket Nyt garanterar att produkten är framställd helt med norska råvaror. En matvara märkt med Spesialitet anses vara just en lokal specialitet som ger konsumenten en äkta matupplevelse. Slutligen används märket Beskyttede betegnelser för att ge en produkt officiell status som unik, kulturhistoriskt betydelsefull och varumärkesskyddad. Den sistnämnda märkningen går i sin tur att få baserad på tre olika kvaliteter, nämligen ursprung, koppling till en geografisk plats eller en traditionell och unik karaktär. Märkningen styrs av en nationell reglering. Vi är av åsikten att även hyser många matskatter värda att lyfta fram. finns dock inga nationella regleringar för att skydda eller uppmärksamma svensk högkvalitativ mat. Det finns privata företag som märker livsmedel med svenskt ursprung, men inte heller bland privata aktörer existerar någon märkning för kulturhistoriskt värdefulla och unika produkter. Dessutom skulle, om det existerade, ett privat, organiserat märkande av kvalitetsprodukter varken ge lagligt skydd eller vara fullt tillförlitligt som kvalitetssäkrare då privata aktörers främsta drivkraft är deras vinstintresse. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att det är hög tid att, i likhet med vad som skett i , ta fram nationella regelverk för märkning av kulturhistoriskt värdefulla, svenska matprodukter, vilket vi tror skulle medföra positiva effekter för både besöksnäringen och landsbygdsutvecklingen.
mot · GZ02MJ448 · 2011-10-05 00:00:00 — Likvärdiga villkor för svenskt jordbruk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det svenska jordbrukets villkor och behovet av likvärdiga villkor. har en av mest välskötta, moderna och miljövänliga jordbruksnäringar. Svenskt jordbruk står sig kvalitetsmässigt mycket väl i den globala konkurrens som råder på livsmedelsmarknaden. Svenskt jordbruk har i mångt och mycket också varit i framkant när det gäller såväl utvecklingen mot ett ekologiskt hållbart jordbruk som det förnyade intresset för lokalproducerade och regionala produkter. finns det problem och utmaningar som svenskt jordbruk står inför. Den fria konkurrensen i fråga om jordbruksprodukter inom är i grunden en god sak men de olika villkor och krav som ställs i de olika medlemsländerna kan också snedvrida konkurrensen och drabba den som vill gå före när det gäller exempelvis miljöansvar och ett utbyggt djurskydd. har vi sett hur grisproducenter har drabbats särskilt hårt när billigt fläskkött har slagit ut en stor del av deras företag. I andra fall kan konkurrensen snedvridas av att man exempelvis i andra länder tillåter bekämpningsmedel som visserligen får ned priset på jordbruksprodukter men som är starkt miljöfarliga. Frihandel är i grunden bra för landets jordbrukare. Den öppnar upp för nya marknader och gör det möjligt att sälja kvalitativa svenska jordbruksprodukter utomlands. Verklig frihandel bygger dock på att man i de olika länderna har likartade regelverk och rättvisa konkurrensvillkor. Om svenska jordbrukare måste kämpa med högre skatter, hårdare regleringar och fler förbud är sina konkurrenter i våra grannländer så riskerar svenska konsumenter att stå utan möjlighet att välja svenskproducerade livsmedelsprodukter. Regeringen har tagit initiativ för att förbättra villkoren för landets jordbrukare. Satsningarna på Matlandet och landsbygdsprogrammet som verkar för att stärka konkurrensen för hela landsbygden kommer att kunna stärka jordbrukets konkurrenskraft men än mer måste göras. borde agera mer kraftfullt för att fler länder ska införa de tuffa djurskyddslagar som vi har gått före med. En dålig djurhållning ska inte vara acceptabel som konkurrensmetod oavsett i vilket land den förekommer. Jordbruksmarknaden ska som andra marknader präglas av näringsfrihet, öppna marknader och frihandel, men då måste också alla aktörer, även svenska lantbrukare, få delta på lika villkor.
mot · GZ02MJ449 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över vilka utsläppsregler som gäller för . är ett av de länder som är mest vidsträckta, har en befolkning som har en stor spridning över landet och som dessutom ligger i utkanten av kontinenten. Därför är en välfungerande flygtrafik särskilt viktig för vårt land. Ska vara attraktivt så är det nödvändigt att vi har flygplatser som har en kapacitet för utrikestrafik som kan stå sig i konkurrensen med de stora flygplatserna i våra grannländer. Lika viktigt är att våra svenska flygplatser lever under miljökrav som är likartade som de som gäller i vår omvärld. har snart slagit i taket vad gäller den mängd utsläpp som är tillåten, detta trots att man bedriver ett aktivt klimatarbete som har lett till att själva flygplatsen i sig nu är klimatneutral. Anledningen till detta är att , som enda flygplats i , också måste räkna med de utsläpp som orsakas av marktransporter till och från flygplatsen. Om denna regel skall gälla även så kan inte flygtrafiken från utvecklas vidare och då riskerar man att tappa internationella flygrutter till andra närliggande länder där man endast ålägger flygplatserna att ta ansvar för de utsläpp som man själva direkt kan påverka. Om inte detta unika krav ändras så riskeras ställning som knutpunkt för inrikesflyget eftersom flygplatsen då måste börja säga nej till mer trafik från flygplatsen. Självklart ska vi fortsätta arbetet med att minska också marktransporternas utsläpp men detta ansvar kan inte som främst bäras av den aktör som tar ett ansvar för sina egna klimatutsläpp. är av stor betydelse för hela landet och därför är det oerhört viktigt att få rimliga och moderna spelregler i konkurrensen med andra flygplatser av samma storlek. Därför bör regeringen göra en översyn av dessa regler.
mot · GZ02MJ450 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av dubbelregistreringen vid jakt. Sedan ett flertal år tillbaka så tillämpas så kallad dubbelregistrering av jakt inom delar av det svenska renskötselområdet. Detta innebär i praktiken att det på samma markområde kan ha behandlats två olika ansökningar om jakträtt: en ansökan från markägaren och en annan från den sameby som har ett renskötselområde som omfattar den aktuella marken. Detta system, där två jaktlag kan vara verksamma på samma mark, riskerar att ständigt skapa konflikter mellan renägande samer och den övriga befolkningen i vissa delar av . Självklart skall medlemmarna i en sameby ha rätt att utöva den jakträtt de har i enlighet med sin renskötselrätt men detta bör man från länsstyrelsernas sida bättre samordna med markägarna så att dagens dubbelregistrering kan ersättas med ett mer smidigt system där jakträtter inte kolliderar.
mot · GZ02MJ451 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över skogsvårdslagen. Skogsnäringen är en av de allra hårdast reglerade delarna av det svenska näringslivet. Det är i hög utsträckning fortfarande så att det är staten och inte skogsägarna själva som reglerar vilken typ av skog som får planteras och hur detta skall ske. Även avverkningen av skogen är till stor del detaljreglerad och hårt begränsad. Det är hög tid att se över skogsvårdslagen så att den i större utsträckning behandlar skogsägare som andra näringsidkare. Framförallt många mindre skogsägare blir med dagens system förhindrade att på ett effektivt sätt utveckla och modernisera sitt skogsbruk. Detta kan också vara en anledning till att småskaliga skogsbruk blir allt svårare att driva vidare. Därför bör regeringen överväga möjligheten att se över skogsvårdslagen i syfte att stärka de enskilda skogsägarnas förfoganderätt över deras egen mark.
mot · GZ02MJ457 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ta initiativ till att införa en global klimatombudsman. Under ett seminarium i för parlamentariker, i första hand från BeNeLux-länderna, kring skogsbrukets roll i klimatarbetet krävde Ugis Rotbergs från att vi gemensamt måste agera för att det inom ramen för FN införs en ombudsmannafunktion som företräder det globala klimatet. Motiven för en sådan funktion blir ganska självklar om man verkligen börjar fundera över de problem som finns med globala överenskommelser för att förhindra att den genomsnittliga temperaturen på jordklotet blir för hög. Förhandlingarna tenderar att få fokus kring olika former av uppoffringar som länder ser olika på. Bördefördelning skulle det också kunna kallas. Vid de möten där världens länder och deras ledare möts för förhandlingar kring dessa åtaganden saknas en företrädare för det globala klimatet. Det blir därför ofta svårt att fokusera på det egentliga målet, att värna om det globala klimatet. Ett sätt att förtydliga varför världens länder och ledare möts till klimatförhandlingar skulle vara att införa en särskild funktion som företräder enbart klimatet och inget annat intresse. Det skulle lämpligast kunna ske genom att man inom FN-systemet tillskapar en ombudsman för det globala klimatet, en global klimatombudsman. bör få ett tydligt mandat från att i alla internationella forum arbeta för införandet av en global klimatombudsman.
mot · GZ02MJ458 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa licensjakt på varg. skall självklart inte blint lyda EU utan hävda svenska intressen, men man kan ändå notera den kritik fått för sitt sätt att hantera vargfrågan. Regeringen gjorde en uppgörelse med jägarna om licensjakt på varg som en del i det man kallar förvaltning. Motivet till licensjakten var i huvudsak att regeringen eftersträvade en bra relation till jägarkåren. Några sakargument till varför licensjakt skulle kunna bidra till en bättre vargstam presenterades aldrig. Licensjakten har i praktiken inneburit att de vargar som jakt är tillåten först råkar hamna inom skotthåll fälls. Någon hänsyn till flockstruktur eller det enskilda djurets betydelse för stammen eller betydelse som problemskapare för människor har man inte tid att ta vid skottögonblicket. Det konkreta resultatet av licensjakten har blivit att det är svårare att ta beslut om skyddsjakt, dels på grund av att den slumpartade licensjakten gör stammens utveckling svårbedömd, dels därför att den decimering av stammen som licensjakten innebär gör besluten om skyddsjakt tyngre för stammens utveckling. Den hänsyn som måste tas till skyddsbehovet, men även till stammens genetiska status, väger över mot stammens behov när den redan beskattats så hårt. Det gör att skyddsjakt inte kan tillämpas i den utsträckning som annars vore möjligt. En fungerande förvaltning av vargstammen måste utformas så att den kan ske utan att berörd befolkning uppfattar den som ansvarslös gentemot sina livsbetingelser. under min första motionstid som ledamot motionerade jag i denna fråga och aktualiserade då metoder för att lösa denna konflikt. Olovlig jakt blir tyvärr konsekvensen om vargen uppfattas som ett för stort problem. Att då använda det utrymme som finns för jakt till ett slumpmässigt beskattande av stammen kan inte vara konstruktivt och det kan definitivt inte betraktas som en förvaltningsåtgärd. Tvärtom bör all beskattning ske i form av skyddsjakt så att varje djur som avlivas är rätt djur sett såväl ur skyddsperspektiv som ur ett förvaltningsperspektiv vad gäller stammens sociala och genetiska utveckling. Jag har noterat att företrädare för det största regeringspartiet har signalerat en omsvängning och hoppas därför att mångårigt tjatande i denna fråga skall ge resultat så att vi slipper vara med om fler licensjakter på varg. bör därför ge regeringen till känna som sin uppfattning att licensjakt på varg bör avskaffas.
mot · GZ02MJ461 · 2011-10-03 00:00:00 — Förbud mot halal- och kosherslaktat kött tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den ska söka undantag i EU så att kan förbjuda import av kött från djur som halal- och kosherslaktats utan bedövning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kött från djur som halal- och kosherslaktats utan bedövning och som säljs i ska märkas med en tydlig varningstext. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i EU ska driva frågan att kött från djur som halal- och kosherslaktats utan bedövning ska märkas med en tydlig varningstext inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den ska inta en stark hållning gentemot EU där man kräver generella förbud mot obedövad halal- och kosherslakt inom hela unionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska lagstifta om att all mat som upphandlas via offentlig upphandling garanteras vara från djur som slaktats och avblodats i enlighet med svenska djurskyddsregler.1 1 Yrkande 5 hänvisat till FiU. Många svenskar får kött på sin tallrik från djur som slaktats med vedervärdiga metoder, ofta helt utan att veta om det. Vad det handlar om är importerat kött från djur som halal- och kosherslaktats, vilket innebär att djuren avlivats och avblodats helt utan bedövning. Det är djur som lidit och känt ångest i ett utdraget dödsförlopp. Eftersom det tyvärr verkar finnas en marknad för dessa produkter och eftersom det är tillåtet i hela EU, utom just , börjar allt fler köttproducenter övergå till denna metod eftersom det dessutom finns ekonomiska incitament för tillvägagångssättet. Andelen kött som slaktats med dessa båda slaktmetoder är växande. I vissa producentländer slaktas till exempel allt får och lammkött med tillvägagångssättet. I en rapport från framkommer det att av nötkreaturen inom EU dödas utan bedövning. Bara i slaktas, enligt siffror från , så många som 114 miljoner djur genom halalslakt, och 2,1 miljoner djur genom kosherslakt, . Det är oroväckande siffror. Det är svårt att exakt säga hur man bäst angriper detta växande problem, men undertecknade tror att problematiken behöver angripas ur flera vinklar: dels måste den inta en stark hållning gentemot EU där man kräver generella förbud för denna brutala form av obedövad slakt, dels måste den aktivt söka undantag i EU så att kan förbjuda import av kött som avviker från intentionerna i svensk djurskyddslagstiftning. Kött från djur som avblodats utan bedövning skall också, innan fått till ett importförbund, märkas med en tydlig varningstext för att möjliggöra för konsumenterna att välja bort dessa produkter. Även frågan om märkning är en fråga som regeringen aktivt bör driva gentemot EU. Vi menar att skall kräva att all mat som upphandlas via offentlig upphandling garanteras vara från djur som slaktats och avblodats efter bedövning i enighet med svenska djurskyddsregler.
mot · GZ02MJ462 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förslag till skrotningspremie på bilar. har en av äldsta bilparker, kanske till och med den äldsta. Att det är så har ett antal negativa konsekvenser. Bilarna är inte lika säkra som nyare modeller, vilket innebär fler döda och skadade i trafiken. Det sägs att om alla bilar var nyare än från årsmodell så skulle det innebära 100 omkomna mindre och 600 svårt skadade mindre . Det skulle innebära ett mindre personligt lidande som samhället skulle få minskade kostnader på i form av lägre vårdkostnader och minskat produktionsbortfall. Till detta kommer att miljön skulle förbättras i form av minskade utsläpp. Sammantaget visar detta på fördelar som skulle kunna uppnås med en föryngring av vår bilpark i . Jag tycker därför att det finns skäl för att överväga att en skrotningspremie diskuteras för att göra en sådan föryngring möjlig.
mot · GZ02MJ463 · 2011-10-03 00:00:00 — Djurvälfärdsersättning till svenska grisuppfödare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en särskild djurvälfärdsersättning till svenska grisuppfödare. Lönsamheten för svenska lantbrukare är generellt dålig. Speciellt akut är situationen för svenska grisbönder, där grisgårdarna avvecklas i en oroande hög takt. Den dåliga lönsamheten hänger samman med ett överutbud på griskött på den europeiska marknaden, som svenska producenter har högre omkostnader än konkurrerande europeiska producenter. Vår nettoimport av griskött närmar sig . Svenska bönder har högre omkostnader än sina europeiska konkurrenter, bland annat med anledning av högre krav på djurhållning. I utredningen för svenska djurskyddskrav från (dnr 2011:971) kan man läsa följande: Grisföretagare gjorde en kostnadsjämförelse som visar att det svenska djurskyddet kostar grisproducenterna mer per kilo jämfört med . publicerades några rapporter av respektive som behandlar kostnaderna för det svenska djurskyddet. uppger i sin analys en merkostnad på ca per kilo griskött jämfört med . Därutöver tillkommer extra räntekostnader för de större investeringarna. Räntekostnaden för dessa investeringar uppgår till högst per kilo griskött. värnar den svenska mer ambitiösa djurskyddslagstiftningen, men inser svårigheterna att konkurrera med andra producenter i EU med dessa pålagor. Därför vill rikta en särskild djurvälfärdsersättning till svenska grisuppfödare. Att vi väljer att rikta förslaget endast till grisnäringen är för att situationen är så pass akut, men är det rimligt att alla djuruppfödare får del av ett generellt djurvälfärdsbidrag då lagstiftning tvingar fram högre kostnader. Per Ramhorn (SD)
mot · GZ02MJ464 · 2011-10-04 00:00:00 — Anslag för forskning om köttodling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riktade anslag för forskning om köttodling. Att odla kött på konstgjord väg innebär ett flertal fördelar. Utsläpp av växthusgaser blir mindre, utsläpp av metan och kväveoxid skulle minska drastiskt. Med odlat kött finns möjligheten att påverka köttets innehåll, t.ex. fetthalt och fettyp, och även att minimera riskerna med föroreningar och sjukdomar, som kan finnas i vanligt kött. Även tidsaspekten gör att det blir mer aktuellt med odlat kött, då det kan tänkas framställas , medan det tar att föda upp nötkreatur. Man har även tagit fram en analys på det odlade köttets klimatpåverkan, som visar att jämfört med konventionell köttproduktion skulle odlat kött innebära stora minskningar i markanvändning, vattenanvändning och utsläpp av växthusgaser. Betesmark upptar stora ytor, boskap, framförallt nötkreatur, ger stora utsläpp av växthusgaser. Boskapsuppfödning står för av utsläppen av växthusgaser. Idisslande djur producerar metan, vilket är en 20 gånger effektivare växthusgas än koldioxid. Avföringen avger kväveoxid; den ökade köttkonsumtionen är och börjar bli ett större problem för klimatet. Studierna och forskningen som gjorts har visat att man kommer ha möjligheten att kontrollera köttet bättre. Vad gäller fetthalter, smak, doft och utseende, dvs. för att göra det aktuellt att få ut odlat kött på marknaden, så kommer det att se ut och smaka likadant som konventionellt kött. Och den större delen av befolkningen i är väldigt medveten om missförhållanden inom djurhållning med avseende på bl.a. trånga utrymmen och onaturligt levnadssätt väljer man sitt kött med noggrannhet. Ekologiskt uppfödda djur och frigående djur är vanligt i , men faktumet att vi föder upp djur för att äta dem kvarstår. Med odlat kött finns det inga moraliska eller etiska hinder. De celler man använder sig av lider inte. Fler skulle därför ha möjligheten att äta kött. Finansieringen av forskandet om odlat kött har än så länge varit väldigt begränsad. För att komma vidare med forskningen, och utveckla köttodling, behövs mer resurser. Vi i anser därför att vi ska rikta forskningsanslag för forskning om köttodling.
mot · GZ02MJ472 · 2011-10-05 00:00:00 — Import av levande hummer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att import av levande hummer från andra havsområden bör förbjudas. Enligt uppgifter i radion har amerikanska humrar hittats i havet utanför . Humrarna tros komma från importerade levande hummer. tas enligt uppgift levande amerikansk hummer in i utan några större kontroller. En del av dessa hamnar alltså i naturen. Införsel av främmande växter och djur utgör ett av de stora hoten mot den biologiska mångfalden i världen. Främmande arter kan också skapa ekonomiska problem för samhället och enskilda. Så har skett också i havsområden. anger att anslutning till den internationella konventionen om biologisk mångfald innebär att vi har förbundit oss att kontrollera, utrota eller hindra införseln av de främmande arter som hotar inhemska ekosystem, livsmiljöer eller arter.1 En företrädare för Havsfiskelaboratoriet uppger enligt radion att de amerikanska humrarna sprider sjukdomar och inte minst parasiter av typer som inte alls ska finnas i . I och sägs dessa hummerproblem vara stora i vissa områden. Dåvarande föreslog ett förbud mot import av levande amerikansk hummer som en del av den nationella strategin för främmande arter. Men regeringen dröjer. Ett skäl anges vara hänsyn till importnäringen. Vi anser att regeringen bör prioritera skyddet mot potentiellt invasiva främmande arter, bevarandet av biologisk mångfald och ekosystemstjänster. Detta bör gå före intressen av att importera, sälja och konsumera en produkt som levande hummer. Regeringen bör därför införa ett förbud mot import av levande hummer från andra havsområden.
mot · GZ02MJ474 · 2011-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel anvisar till utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel utöver vad regeringen föreslagit för eller således 18 . Vi anslår till djurvälfärdsersättning till certifierade grisfarmare för att kompensera för de höga kraven inom svenskt djurskydd. Tillika höjer vi återbetalningen av koldioxidskatten motsvarande då har bland de högsta skatterna på diesel inom jordbruket. Vi anslår även för att justera avgifterna för veterinärkostnader vid svenska slakterier, vilket lägger oss på EU:s miniminivå vad gäller uttag av avgifter.
mot · GZ02MJ475 · 2011-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård anvisar till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård utöver vad regeringen föreslagit för eller således 5 enligt uppställning: Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö tar situationen i vårt innanhav på allvar dels genom ett årligt, successivt ökande, tillskott på och dels genom att öka resurserna för att sanera och återställa förorenade områden med som prioriterat område. Vi stärker även anslagen för åtgärder för att främja biologisk mångfald. Slutligen får Kemikalieinspektionen ökat anslag för att leva upp till vårt mål om att genomföra en radikal begränsning av kemiska tillsatser.