mot · GY02Fi11 · 2011-05-03 00:00:00 — med anledning av prop. 2010/11:100 ekonomiska vårproposition 1.1Med ansvar för framtiden är ett värdekonservativt och socialt ansvarstagande parti. Partiets politik syftar primärt till att värna den svenska nationens frihet och självbestämmande, att skapa välstånd och trygghet för medborgare samt till att bevara och stärka den gemensamma identitet som utgör grunden för landets inre solidaritet, stabilitet och fredliga utveckling. står fria från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett flexibelt, pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I denna vårbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättningsskapande åtgärder å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. I vår höstbudget presenterade vi en omfattande satsning på förstärkningar inom välfärdens kärna. Vi förslog förstärkningar som förutom ökad trygghet och höjd kvalitet inom välfärdssektorn också skulle medföra ett stort antal nya arbetstillfällen. I detta dokument aviserar vi ytterligare jobbskapande satsningar inom den gemensamma sektorn med särskilt fokus på sjukvården och kulturarvsbefrämjande åtgärder. positiva ekonomiska utveckling till trots så biter sig arbetslösheten fast vid oroväckande höga nivåer. I höstbudgeten förordade vi en rad åtgärder som syftade till att slipa ned trösklarna till arbetsmarknaden och komma till rätta med den höga arbetslösheten, inte minst för våra ungdomar, bl.a. genom en storsatsning på lärlingsjobb och förenklade turordningsregler. Vi står fast vid dessa åtgärdsförslag, men inser att kraftfulla åtgärder måste vidtas även mot andra allvarliga strukturella problem på arbetsmarknaden. Vi pekar i denna budget särskilt på dagens stora problem med matchningen på arbetsmarknaden, och vi presenterar lösningarna. Vi gör det utifrån den lika enkla som självklara utgångspunkten att det svenska folket inte är obildbart. Vår avsikt är att skapa förutsättningar för att befintliga arbetskraft ska kunna möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. Vi ser till skillnad från regeringen inget egenvärde i att bedriva en överdriven utbudspolitik avseende låg- eller okvalificerad arbetskraft. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna om överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak och krav på kommuner och landsting om god ekonomisk hushållning. Det är övertygelse att möjligheter att också kunna konkurrera i en alltmer globaliserad värld är beroende av förbättringar inom utbildningsområdet i allmänhet och inom den högre utbildningen i synnerhet. Vad gäller högskolor och universitet vittnar rapporter1 om kurser med så få lärarledda lektioner och så pass stora studentgrupper att den viktiga interaktionen mellan lärare och elev i det närmaste är helt eliminerad. Lärare vittnar om många timmar obetald arbetstid, arbetsgivare vittnar om svårigheter med att behålla kompetent personal på grund av bristande konkurrensfördelar rörande såväl lön som arbetsmiljö och studenter, och deras organisationer vittnar om allt större undervisningsgrupper och allt färre lektioner. Kostnadsnivån har vida överstigit anslagsnivån, i synnerhet vad avser naturvetenskapliga ämnen, och den s.k. Grundbultens beräkningar om minsta godtagbara undervisningsnivå dvs. att komma åter till 1994/köpkraft indikerar ett stort tillskottsbehov till de högre lärosätena . ambition är att, med särskilt fokus på de naturvetenskapliga ämnena, till kommande höstbudget tillföra medel som kan förbättra situationen och bidra till kvalitetshöjning inom de högre utbildningarna. 1.2.2En utökad satsning på Utöver den generella satsningen på högre utbildning vill även avsätta resurser till Myndigheten för . analyserar arbetsmarknadens behov av arbetskraft och avsätter sedan medel till de lärosäten som anordnar utbildningarna. Av de elever som genomgått en utbildning genom myndighetens försorg har hela sju av tio haft ett faktiskt arbete inom efter examen.2 Myndighetens egen bedömning är att fler personer än kan utbildas och få ett arbete, givet ökade medel, och äskar om en summa på för återstående del av mandatperioden. Dessa skulle enligt räcka till att bevilja ytterligare 8000 platser . Då filosofi är att utbilda inom de områden som är mest efterfrågade på arbetsmarknaden leder vårt förslag på satsning till en förbättrad matchning av arbetskraften. tycker att myndighetens resultat talar för sig själva och kommer att prioritera denna satsning i kommande höstbudget. Vi föreslår även öronmärkta resurser till CSN givet kostnaderna för de nya utbildningsplatserna. Detta är en av flera viktiga beståndsdelar i plan för att komma till rätta med den bristande matchningen på arbetsmarknaden. 1.2.3Ingen arbetsgivaravgift för unga lärlingar Alla människor är unga och utan erfarenhet. Att generellt sänka arbetsgivaravgifterna påverkar inte sysselsättningen på i någon större utsträckning utan förskjuter normalt bara resurser, från det offentliga till arbetsmarknadens aktörer.4 Däremot finns tämligen starka tendenser till lönesammanpressning, något som sannolikt förstärks av kollektiva löneförhandlingar. Det innebär att ett i sammanhanget förhållandevis högt lönegolv etableras, något som får till följd att de som står långt ifrån arbetsmarknaden får svårt att finna jobb. För specifika, mindre grupper som på detta sett hamnat utanför arbetsmarknaden kan en koncentrerad sänkning av arbetsgivaravgiften ha en åtråvärd effekt, som dessutom bedöms ge bättre resultat än motsvarande inkomstskattesänkning för samma grupper.5 öppnar därför upp för en helt ny anställningsform lärlingar där arbetsgivaren är helt befriad från att betala arbetsgivaravgift. 50000 lärlingsjobb med en undanträngningseffekt på skulle kosta 1,9miljarder kronor. Vid en undanträngningseffekt på blir satsningen helt kostnadsneutral6. har för avsikt att förorda avsättandet av resurser till denna satsning och ser den som en viktig del för att komma till rätta såväl med ungdomsarbetslösheten som med matchningen av arbetstagarnas kompetens i relation till arbetsgivarnas behov. 1.2.4Höjt tak i a-kassan Sett ur såväl rättviseperspektiv som matchningsperspektiv menar att det är viktigt att höja taket i a-kassan. En person som blir temporärt arbetslös ska inte tvingas ta första bästa jobb för att klara de omedelbara utgifterna, utan bör ges möjlighet att se sig om efter ett arbete som motsvarar dennes kvalifikationer. Även om detta innebär en kostnad på kort sikt gynnas hela samhället av att på lite ha en arbetskraft där individerna i hög grad arbetar inom sina respektive kompetensområden, för att inte tala om den individuella tillfredsställelse som kan uppnås. Studier visar även att ersättningssystem i linje med vad som här anges är att föredra.7 Förslaget om ett höjt tak i a-kassan blir därmed ytterligare ett led i att komma till rätta med matchningsproblematiken. I höstbudgeten 2010 föreslog en höjning av a-kassetaket till per dag, vilket skulle kosta 1,5 miljarder kronor8. Givet att inget drastiskt och oförutsett händer i ekonomin kommer vi att tangera denna summa i kommande höstbudget, samt om möjligt förorda ytterligare höjning. vänder sig också emot att den arbetslöse redan från dag ett i arbetslöshet förväntas söka arbeten i hela landet. Initialt, , bör man kunna söka arbeten endast i hemregionen och inte tvingas flytta för att säkra sin inkomst. Inte heller bör den arbetslöse få sin rätt till a-kassa inskränkt för att denne tar en deltidsanställning. Deltidsarbete är ofta en språngbräda till en heltidsanställning, och det är därför oklokt att minska incitamenten att söka deltidsarbeten. 1.2.5Rättvisa skatter för våra pensionärer Regeringen har under både denna och föregående mandatperiod gått hårt fram med sin paradfråga jobbskatteavdragen. har ställt sig försiktigt positiva till avdragen. har historiskt sett haft västvärldens högsta skattetryck (numera trumfade av endast ), något det knappast finns ett egenvärde i. anser partiet att det givetvis ska löna sig att arbeta. Vi accepterar dock inte att inkomst av tjänst beskattas annorlunda jämfört med inkomst av pension. Pension är de facto uppskjuten lön, pengar som avstås från nutida konsumtion till förmån för framtida konsumtion. Det är inte bara orättvist utan direkt ologiskt att de två inkomstslagen beskattas olika. Vid kommande höstbudget kommer därför att yrka på att jobbskatteavdragen även ska omfatta inkomst av pension. Satsningen bedöms kosta , år och 11,5 miljarder kronor.9 1.2.6En akut- och tillgänglighetsmiljard för bättre kvalitet inom vården Om akutmottagningen fungerar dåligt är det inte bara patienternas hälsa och säkerhet som äventyras. Med sin nyckelposition i hela sjukhusorganisationen ger en illa fungerade akutmottagning återverkningar på sjukhusets samlade verksamhet. Patienter som måste vänta på akutmottagningen, ofta under stark smärta och oro, kan också tappa sin tillit till vården. har det skett en alltför stor och riskfylld neddragning av antalet slutenvårdsplatser i . Platsbristen leder till sämre vård för patienten med ökad sjukhusrelaterad dödlighet, längre vårdtid och högre kostnad för vårdgivaren. Bristen på vårdplatser leder också till sämre funktion på akutmottagningen och till att patienter får vänta många timmar innan en vårdplats finns tillgänglig, ibland . Även patienter i behov av intensivvårdsplats tvingas alltför ofta vänta i timmar. I syfte att komma till rätta med dessa problem och som ett led i vår strävan att återupprätta en svensk sjukvård i världsklass lanserar en rad åtgärder bestående av bl.a. ett utökat antal vårdplatser, snabbspår inom vården och en utökad akutbils- och hembesöksverksamhet. Den sammanlagda kostnaden för dessa reformer uppskattas till . vill se en omfattande satsning på det kriminalpolitiska området i syfte att värna de laglydiga medborgarnas trygghet. För att förverkliga detta ämnar vi vid kommande höstbudget anslå ytterligare till rättsväsendet. De utökade medlen kommer att föreslås vara fördelade mellan polismakten, domstolsväsendet, , och Kriminalvården. För att skydda samhället mot återfallsförbrytare och grova brottslingar vill bl.a. införa en kraftig straffskärpning och införa verkliga livstidsstraff utan möjlighet till tidsbestämning eller benådning. Vi vill också se ett avskaffande av nuvarande praxis där domstolarna ger återfalls- och serieförbrytare mängdrabatter på brott samt snabbare domstolsbehandlingar, skärpt vittnesskydd och införande av ett nytt och mer rättssäkert system för utbetalning av skadestånd till brottsoffer. I vår höstbudget föreslog vi satsningar inom välfärdens kärna skola, vård och omsorg. Vad gäller skolområdet gällde förslagen fler vuxna i skolan, bättre kunskaper i svenska språket, bättre studievägledning, en skolmatsreform samt bekämpning av mobbing. Vi föreslog även fler läkarplatser och högre anslag till forskning. Förslagen rörande äldrevården fördelades på matreformer, fler trygghetsboenden, utökat stöd till anhörigvårdare, brottsprevention, förbättring av äldres livskvalitet samt värdig vård i livets slutskede. Vi visade också på vår ambition att underlätta för barnfamiljer genom en höjning av föräldrapenningen, bostadstillägg för ensamstående föräldrar, barntillägg för studerande, höjt tak för tillfällig föräldrapenning, höjt underhållsstöd samt stärkt barnomsorg . Välfärdssatsningar är högt prioriterade för oss och vi kommer att fokusera på dessa områden även i kommande höstbudget. På grund av osäkerheten i prognosen för den ekonomiska utvecklingen så är det oklokt att öronmärka anslag till specifika områden, varför vi avvaktar med detta . Regeringen kalkylerar med ett reformutrymme för skattesänkningar på 23miljarder kronor. Det primära syftet med dessa skattesänkningar sägs vara att öka sysselsättningen. ställer sig dock tveksamma till huruvida de föreslagna åtgärderna verkligen är det mest kostnadseffektiva sättet att skapa fler arbetstillfällen. Exempelvis väntas den sänkta restaurangmomsen kosta och resultera i 3500 nya jobb, alltså en kostnad på per arbetstillfälle. Vi avvaktar därför med att helt ställa oss bakom dessa satsningar. Utöver regeringens aviserade reformutrymme kalkylerar med ytterligare då vi prioriterar annorlunda och föreslår en mer ansvarstagande politik på flera områden. Totalt räknar vi alltså med ett reformutrymme på . I vår höstbudget kommer vi även att kalkylera för besparingar på bidragen till EU, i takt med att enligt våra förslag påbörjar processen mot ett successivt utträde ur unionen. Denna besparing kan dock sannolikt inte hämtas hem och nämns därför endast flyktigt här. ambition är att minska asyl- och anhöriginvandringen . I vår höstbudget inklusive bilagor redogjorde vi för hur vår invandringspolitik skulle minska utgifterna för statskassan med närmare 10miljarder kronor. Då regeringen nu tillsammans med valt att föra en ännu mer ansvarslös och kostsam politik räknar vi med att i vårt förslag kunna spara ytterligare i förhållande till kommande höstproposition. Som vanligt är vi försiktiga i våra beräkningar. Vår flexibla syn på bistånd, där vi räknar in flera olika former av satsningar inom biståndsramen, tar sig an omvärldens utmaningar i en mer praktisk mening än traditionellt bistånd. Fokus på effektivitet snarare än att dela ut regelrätta bidrag skulle göra att levde upp till om en biståndsram på 0,av BNI som vi skulle kunna hjälpa minst lika många akut nödlidande människor som trots besparingar på . kalkylerar med ett reformutrymme om . Av detta avser vi föreslå satsningar om på att eliminera skatteskillnaden mellan inkomst av tjänst och inkomst av pension, på breda välfärdssatsningar samt lättnader för småbarnsfamiljer, på att förbättra kvaliteten inom de högre utbildningarna, till Myndigheten för , på höjt tak i a-kassan och ytterligare på en återgång till tidigare a-kasseregler, på ökad kvalitet och förbättrad tillgänglighet inom vården, till sysselsättningsskapande och kulturarvsbefrämjande åtgärder, till rättsväsendet samt till Försvarsmakten, vilket lämnar ett överskjutande utrymme om . Detta innebär att vi har möjlighet att förespråka införandet av ett femte jobbskatteavdrag utan att äventyra statsfinanserna. Huruvida vi väljer att satsa på denna typ av skattesänkningar eller på ytterligare förstärkningar av välfärden och investeringar i infrastrukturen ämnar vi dock återkomma till i höstbudgeten. 1.1Med ansvar för framtiden1 1.2.2En utökad satsning på yrkeshögskolan2 1.2.3Ingen arbetsgivaravgift för unga lärlingar3 1.2.4Höjt tak i a-kassan3 1.2.5Rättvisa skatter för våra pensionärer4 1.2.6En akut- och tillgänglighetsmiljard för bättre kvalitet inom vården4 4.1Ett behov av långsiktigt tänkande11 4.4En politik för att bryta utvecklingen14 5.1En rättvis och flexibel arbetsmarknad15 5.1.1En ny jobbskapande politik15 5.1.2En satsning på företagande och innovation16 5.1.3En flexibel, balanserad och tillgänglig arbetsmarknad17 5.1.4Trygga och rättvisa system20 5.2Utbildning som leder till jobb21 6.1En urholkningstrend som måste brytas förstärkningar av välfärdens kärna25 6.2Trygghet på äldre dagar26 6.2.1Fokus på förbättrade levnadsvillkor26 6.2.2Riktade insatser för att motverka brott mot äldre27 6.2.3Ökade satsningar på trygghetsboenden och anhörigvård27 6.3Förstärkt trygghet för familjer, barn och sjuka27 6.3.1Ekonomisk trygghet för barnfamiljer27 6.3.2Nationella riktlinjer för samhällsvården av barn och unga28 6.4En svensk sjukvård i världsklass29 6.4.1En akut- och tillgänglighetsmiljard30 6.4.2Satsningar på tidig identifiering av sjukdomar31 6.4.3Vård i livets slutskede31 7.1Säkerhet för individ och nation32 7.2En skärpt, mer human och mer rättvis kriminalpolitik33 8En bred och livskraftig svensk kultur35 8.1Med kulturarvet i fokus35 8.2Kultur för barn, äldre och funktionshindrade36 9Att hjälpa många med begränsade resurser37 9.1.1Massinvandring eller välfärd?39 9.1.3Skärpta krav för anhöriginvandring42 9.1.4Från mångkultur till assimilering43 9.1.5Asylrätten urholkas Alliansens överenskommelse med Miljöpartiet44 9.2.1Nytt fokus och en mer flexibel biståndssyn45 9.2.2Ökad hjälp till världens flyktingar45 10.1Samarbetet som förlorade verklighetsförankring47 10.2En allt tydligare överstatlighet48 10.3.2Dags att omförhandla medlemskapet50 11.1Långsiktighet lokalt och globalt51 11.3.1Ett hållbart jordbruk och levande landsbygd52 11.3.2En ren och grönskande natur53 godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som motionen föreslår. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningar med fokus på utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utökad satsning på . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa anställningsformen lärling och dess befrielse från arbetsgivaravgift. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en höjning av taket i a-kassan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lika beskattning av inkomst och pension. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en akut- och tillgänglighetsmiljard inom sjukvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningar för ett effektivare rättsväsen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om breda satsningar för att stärka välfärden. 4.1Ett behov av långsiktigt tänkande Tiden efter finanskrisen har präglats av en ekonomisk berg-och-dalbana. Från finanskrisens kulmen, då finansmarknadens riskbenägenhet närmast upphörde, konsumenterna prioriterade sparande framför konsumtion och arbetslösheten sköt i höjden, har utvecklingen gått mot en normalisering inom finansmarknaderna som konsumtionen kraftigt ökat med följden att ökningen av BNP nådde rekordhöga 5,(att jämföra med BNP-fall på 5,). Denna utveckling, som inte minst har möjliggjorts i och med att den svenska bostadsmarknaden i skrivande stund ännu inte har priskorrigerats så som har skett inom stora delar av övriga , har förstärkts av en fortsatt expansiv penningpolitik, om än en påbörjat åtstramad sådan. Den svenska ekonomiska utvecklingen har utöver detta också gynnats av ett bättre utgångsläge med jämförelsevis mycket sunda statsfinanser, av en självständig penningpolitik där inte minst den svenska valutan har kunnat anpassas till situationen i vår omvärld samt av en konkurrenskraftig exportindustri. Dessa förhållanden, tillsammans med en stark inhemsk inkomstutveckling, ett högt ackumulerat hushållssparande och ett snabbt stigande kapacitetsutnyttjande bland företagen, ger nu en unik situation med förutsättningar för en snabb sysselsättningstillväxt och stärkta statliga finanser och reformutrymmen. Detta som möjligheter ges att pressa tillbaka den öppna arbetslösheten. Utgångsläget är med andra ord gott. menar emellertid att det trots goda förutsättningar finns anledning att vara vaksam på den fortsatta ekonomiska utvecklingen, inte minst vad gäller risken för en överhettad svensk bostadsmarknad och risken att skuldkrisen i får negativa effekter på stabiliteten inom finanssektorn. Ett annat och inte helt ovidkommande osäkerhetsmoment är huruvida med regeringens politik verkligen kommer att lyckas pressa ned arbetslösheten till de nivåer som regeringen anger. Taget i beaktande alla de historiska exempel där liknande positiva utfästelser i stället följts av lågkonjunktur eller rena kriser inom utbuds- eller finanssektorerna så bör man inte fästa alltför stor vikt vid dessa prognoser. Det bör poängteras att de utfästelser som gjorts rörande arbetslösheten bygger på att regeringen inte bara räknar med att behålla de äldre i arbete, utan även räknar med att unga och personer med utländsk bakgrund lyckas få anställning. Näringslivet ställer överlag höga krav på utbildning, där av de lediga arbetena inte ställer krav på särskild utbildning. Att regeringen ska nå sitt mål om att pressa ned arbetslösheten till och få upp sysselsättningsgraden till en varaktig nivå ter sig därför svåruppnåeligt. För att ens ha en chans att lyckas med detta krävs att resurserna sätts in där de behövs som mest och därigenom skapa förutsättningar för en så god långsiktig utveckling som möjligt. hållning är att regeringen i sin politik tar ett alldeles för svagt ansvar för de strukturella åtgärder som behövs, med satsningar på utbildning och en arbetskraft som matchar arbetsmarknaden, företagsamhet och kommunikationer. Detta tillsammans med regeringens i vår mening mycket otillfredsställande välfärdssatsningar menar vi kommer att urholka förutsättningarna för ett långsiktigt hållbart och konkurrenskraftigt , såväl ur ekonomiskt som socialt perspektiv. behöver därför en politisk kursändring. över har antalet sysselsatta i åldern i pendlat mellan 4 och 4,5 miljoner personer och siffran har, om man bortser från konjunktureffekter, legat relativt . Från toppnoteringen 1990 tog det hela innan det totala antalet sysselsatta personer tangerade samma nivå. ökade befolkningen med cirka 700000 personer, varav en stor del i arbetsför ålder. De styrande politikerna, oavsett om de tillhört höger- eller vänsterblocket, har med andra ord misslyckats med att bibehålla den procentuella sysselsättningsnivå som krävs för att upprätthålla välfärdssamhället och hålla nere arbetslösheten på den nivå som krävs för att alla ska ges en rimlig chans att få ett arbete och en egen försörjning. Man har alltså misslyckats med grundförutsättningarna för att skapa ett välmående samhälle byggt på delaktighet och sammanhållning. I stället har konkurrensen om jobben tillåtits öka på ett högst oansvarigt och för både samhället och den enskilda individen ogynnsamt sätt. Arbetsmarknadsutvecklingen har inte heller med nuvarande regering kommit att uppleva något trendbrott. I stället har både och tidigare utgivit uttryck för att arbetslösheten kommer att kvarstå på höga nivåer, trots jättelika ofinansierade globala stimulanspaket och trots en expansiv svensk finans- och penningpolitik. räknar i sin marsprognos 2011 med en öppen arbetslöshet hos åldersgruppen på 7,, 6,och 6,. Jämvikt på arbetsmarknaden noll konjunkturell arbetslöshet nås enligt och arbetslösheten förväntas då vara . Regeringen å sin sida räknar med en arbetslöshet på 7,, 6,och 5,. räknar man med att arbetslösheten är nere på . Regeringen står alltså för en väldigt optimistisk prognos, men som även om den slår in innebär att de omkring 700000 inskrivna vid Arbetsförmedlingen inte minskar med mer än 300000. Det betyder i klartext att inte ens om denna överraskande positiva prognos infrias kommer sysselsättningsgraden att vara i närheten av den sysselsättningstopp hade . Dessutom kommer sannolikt åtminstone 400000 personer fortsatt att vara undersysselsatta i arbetsmarknadsåtgärder eller öppet arbetslösa. Därtill tillkommer den stora osäkerheten kring den globala ekonomin med en påtaglig risk för en vikande utveckling. Utöver det är det också ett faktum att en högkonjunkturcykel normalt varar omkring fyra varför nuvarande högkonjunktur lever på övertid efter 2013. Risken för en ökande arbetslöshet , eller strax efter mandatperiodens slut, är därför att beteckna som mycket hög med regeringens politik, och vi kan konstatera att regeringens bedömning är klart mer optimistisk än . Vi konstaterar även att den varaktigt höga arbetslösheten och den låga tillgången på jobb i kombination med ett stort inflöde av underkvalificerad arbetskraft och en dålig matchningspolitik medfört en hög jämviktsarbetslöshet i praktiken nästan dubbelt så hög som då jämviktsarbetslösheten låg på cirka 3,.