ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02MJ411 · 2011-09-29 00:00:00 — Förbränning av animaliska biprodukter för uppvärmning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nödvändigheten av att förändra tillåtlighetsprövningen av pannor ämnade att förbränna animaliska biprodukter i uppvärmningssyfte. Det är inte tillåtet att elda avfall utan särskilt miljötillstånd för varje panna. Som avfall betraktas även animaliska biprodukter, såsom exempelvis gödsel av olika slag. I det här fallet handlar det om hästgödsel som uppblandad med strömedel såsom halm eller spån torkats och omvandlats till pellets. Försök har gjorts som visar att sådan användning är mycket effektiv och att askan med fördel och utan negativ miljöpåverkan kan användas som gödningsämnen i skog och mark. Ramdirektivet för avfall definierar i begreppet End of när en typ av avfall övergår från att vara avfall till att bli en resurs möjlig att återvinna och när det slutligen blir föremål för deponi. råder oklarhet om hur man i detta sammanhang skall betrakta animaliska biprodukter, som vissa typer av gödsel. Oklarheten leder bland annat till att hästgödsel då den omhändertas i större mängd tidigare måste läggas i deponi på soptippar. Deponi av organiskt material är förbjudet , vilket nu lett till svårigheter för hästnäringen att få avsättning för gödsel. Effekten blir också att den inte kan användas i pelletsform för uppvärmning av till exempel bostäder, såvida inte varje panna miljöprövas var för sig. Det kan också vara så att utöver det kan kräva hygienisering i form av uppvärmning till minst +72 oC för att gödseln skall vara möjlig att återanvända överhuvudtaget. Hästgödsel faller under förordningen om animaliska biprodukter. När gödsel blir avfall och ska förbrännas gäller även , bl.a. kap. 15 om avfall och avfallsförbränningsförordningen. Avfallsförbränningsförordningen har i sin tur sitt ursprung i direktivet om förbränning av avfall. Anläggningar som förbränner avfall omfattas av krav på tillstånd eller anmälan enligt förordning (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Tillstånd söks hos miljödomstol eller . Anmälan görs hos den kommunala nämnd som hanterar miljöfrågor. Detta regelkrångel leder till att en naturlig biprodukt i den moderna gröna näringen inte kan återanvändas på ett sätt som skulle vara önskvärt, då undantag från avfallsförbränningsförordningen endast gäller för vegetabiliskt jord- och skogsbruksavfall. Ett hästgymnasium i hindras till följd av detta från att planera för att låta studentbostäderna uppvärmas av en resurs som genereras i riklig mängd i själva verksamheten, eftersom man drar sig för den insats och kostnad det innebär att miljöpröva pannorna och det även råder oklarheter om kravet att hygienisera. Jag vill med denna motion göra regeringen uppmärksam på behovet av att tillsammans med berörda myndigheter utarbeta riktlinjer som gör det möjligt att återanvända animaliska biprodukter i större utsträckning , för exempelvis kompostering och förbränning i syfte att producera energi.
mot · GZ02MJ414 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åteljakt på björn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om allmän jakttid på korp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jakt på gäss. Jakt på björn. Tyvärr är skadskjutningen på björn för stor. Upp till en tredjedel av all avskjutning är inte tillfredsställande. Skulle man däremot tillåta åteljakt på björn generellt, som bl. a pågår på försök i ett antal län, skulle skadeskjutning kunna undvikas i större utsträckning. Jakt på korp. Jakt på korp var tillåtet innan gick med i Europeiska unionen. begränsas jaktmöjligheten genom EG-direktiv trots att korpen är ett växande problem för många jägare som får dem som sällskap när de är ute på jakt. behöver undersöka möjligheterna till undantag från fågeldirektiv men också att visa på vår tradition och därmed återigen möjliggöra jakt på korp. Skyddsjakt på korp har utökats med positiva förtecken, t ex kring områden för viltuppfödning, hönsgårdar eller liknande anläggningar samt inom ett avstånd av 200 m från sådana anläggningar, om det behövs för att förhindra skada inom anläggningarna. Detta har varit ett bra sätt att förbättra direktiven. Jakt på gäss. Antalet gäss i har ökat kraftigt . Gässen medför ett problem då de ställer till stora skador dels genom att de äter upp grödorna, dels genom att gåsavföringen hamnar i det som sedan ska bli djurfoder. Jakttiderna för gäss bör följaktligen ses över. Det är positivt att det kommit till en förändring av jaktförordningen , utökat jakttiden. Om det behövs för att förebygga skada, får kanadagäss som uppträder vid fält med oskördad gröda eller som utgör sanitär olägenhet jagas . Grågås som utgör sanitär olägenhet får jagas .
mot · GZ02MJ423 · 2011-09-29 00:00:00 — Långsiktig bekämpning av stickmyggor i nedre tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av långsiktig finansiering för bekämpning av stickmyggor i nedre . är Nedre Nedre utvecklingsaktiebolag huvudman för den bekämpning av översvämningsmyggan Aedes sticticus som utförs med det biologiska bekämpningsmedlet VectoBac G (som innehåller Bti). Bekämpningsmedlet sprids från helikopter över de temporärt översvämmade områden där mygglarverna utvecklas. En statlig utredning under ledning av landshövding i presenterades och där framkom ekonomiska garantier, ett statligt stöd på 25 milj. kr, . Därtill bidrog kommuner med ca 15 milj. kr. Genom kartläggning av behoven har den totala yta som kan bekämpas successivt ökat enligt följande: 2 658 ha 23 gånger , 2 434 ha 3 gånger , 4 187 ha 3 gånger , 8 666 ha 4 gånger och 9 292 ha 4 gånger . De mycket omfattande bekämpningarna har inneburit kraftigt ökade ekonomiska insatser. Sammantaget uppgick kostnaderna för bekämpningen till nära 30 milj. kr (inkl. ett bestående värde 2011 av lager av Bti på 4,5 milj. kr). För treårsperioden 20102012 har myggbekämpningen en totalbudget på 27 milj. kr, finansierad av överföring med 1,975 milj. kr, från kommunerna , , , , , och med 9,525 milj. kr och via de regionala organen i , i län, i och . Efter innevarande projektperiod behövs därför en annan mer långsiktig lösning än den nuvarande. Om bekämpning skall kunna ske efter 2012 måste denna fråga lösas . Senast behöver beslut om framtiden föreligga. Det är viktigt att framhålla i detta sammanhang att i , som arbetar med den regionala landskapsstrategin, framhåller att man så långt man kan se inte kan ersätta Bti-bekämpningen. Bti-bekämpningen måste således pågå parallellt; se utdraget nedan från som på regeringsuppdrag arbetar med att långsiktigt begränsa de identifierade problemen med massförekomst av stickmygg i nedre . LÅNGSIKTIG FINANSIERING AV STRATEGIN OCH BEKÄMPNINGEN NÖDVÄNDIG. i bedömer att den viktigaste faktorn för att kunna hantera den uppkomna situationen med massförekomst av översvämningsmygg i nedre är långsiktig finansiering. Det gäller dels finansiering av den regionala landskapsstrategin och de förslag på långsiktiga åtgärder som ingår i den, men också finansieringen av den bekämpning med Bti som enligt bedömning måste pågå parallellt. gör bedömningen att den regionala landskapsstrategin inte kommer att gå att genomföra enligt den bifogade projektplanen om inte kostnaderna täcks genom att de medel som anges i projektplanen tilldelas de inblandade länsstyrelserna. Det finns enligt uppfattning flera argument för att finansieringen av den regionala landskapsstrategin, men också finansieringen av den bekämpning med Bti som pågår , huvudsakligen bör ske centralt med statliga medel. Med hänvisning till det ovanstående är det av stor vikt att ekonomin för bekämpningen av stickmyggor i nedre får en långsiktig lösning.
mot · GZ02MJ424 · 2011-09-29 00:00:00 — Värdering av naturreservat vid expropriation tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att markvärdering vid expropriation till naturreservat bör göras genom dialog mellan myndighet och markägare. Att värdera jord- och skogsbruksfastigheter är komplicerat och inte någon exakt vetenskap. Vid expropriation av mark för naturreservat görs en värdering och sedan görs ett påslag på grund av att det handlar just om expropriation. Det är bra. Dock är det helt grundläggande att parterna markägaren och staten genom t ex båda accepterar den värdering som görs. I den mån parterna är oense om hur högt marknadsvärdet ska anses vara, blir det utifrån tillämpliga bevisregler slutligen en fråga för domstol att fastställa värdet inom ramen för ett expropriationsmål (prop. 2009/10:162). Exempel från olika håll i landet indikerar nu att tolkar detta som att deras värdering gäller, även om markägaren har synpunkter och vill ha en förhandling. Argumentationen verkar vara att eftersom ett påslag sedan görs så kompenserar detta en eventuell felvärdering. Accepteras inte statens värdering får frågan föras till domstol. Många vill inte ta vägen via domstol utan det bästa är att parterna enas om värdet, vilket kräver att även markägarens synpunkter beaktas. Därför bör regeringen utreda om myndighetens vilja till dialog om detta har försämrats och i så fall vidta erforderliga åtgärder så att parterna i de allra flesta fall kan enas utan att föra frågan till domstol.
mot · GZ02MJ429 · 2011-09-22 00:00:00 — Transfetter och palmolja i matvaror tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en lagstiftning som reglerar användningen av transfetter i matvaror och märkningen av produkter som innehåller palmolja. bör vara mer pådrivande i arbetet med EU:s samordnade kemikalielagstiftning. Vi konsumenter får i oss mycket gift och giftet får en vidarespridning ut i vatten och marker. Det saknas kunskap om hälsoeffekter och miljöeffekter av alla de kemikalier som finns i maten på den europeiska marknaden. Vi måste få en hårdare myndighetskontroll i och av kemikalier i maten. Transfetter i livsmedel bidrar till att försämra människors fysiska hälsa. Genom att de höjer människors dåliga kolesterol ökar de frekvensen av hjärt-kärlsjukdomar, diabetes, allergier, astma och bröst- och prostatacancer. Ökat intag av transfetter kan öka risken för tumörer i tjocktarmen . Transfetterna har därmed blivit ett av livsmedelsindustrins svarta får. I livsmedlens innehållsdeklarationer brukar s.k. transfetter anges som härdat fett eller delvis härdat fett. Höga halter av transfetter finns bl.a. i pommes frites, färdigmat som pajer och piroger, snacks, godis, glass, ostbågar, pulvermos, tacokryddor, pulversåser och pizzamixer. Produkter som anges ha en lång hållbarhetstid och smakstabilitet innehåller för det mesta höga halter av transfetter. I genomförs en del arbete för att minska transfetterna i livsmedel. Bland anant genomför ett projekt där man kartlägger transfettsyror. Syftet är att följa upp de insatser som industrin gör för att minska innehållet av transfetter. Huvudlinjen för att minska andelen transfetter tycks vara att livsmedelsindustrin ska sanera sig själv. Men detta arbete har inte gett tillräckliga resultat. Däremot har man i infört regler som gör att det inte är tillåtet med transfett i livsmedel. Detta är ett exempel på en verksam och fungerande åtgärd som även kan genomföras i . I likhet med i måste en lagstiftning som reglerar användningen av transfetter i olika matvaror som säljs i handeln införas i . gav regeringen i uppdrag att lägga fram en lag som förbjuder användningen av industriellt framställda transfetter i livsmedel. Regeringen bör redovisa för varför lagstiftningen dröjer.
mot · GZ02MJ430 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillsynen över djurskyddet. var ett föregångsland när det gäller att bedriva bra, ansvarsfullt och kontinuerligt djurskydd genom återkommande kontroller och tillsyn. Den svenska grundtanken var att alla djur skulle må bra och ha en god hälsa. Detta ställer krav på miljön som djuren ska vistas i. Denna kontroll och tillsyn fungerade bättre när kommunerna hade ansvaret. Tillsynen har drastiskt minskat när länsstyrelserna tog över ansvaret från kommunerna. Detta beroende på att de fick mindre resurser än vad kommunerna avsatte för kontrollen och tillsynen av djurskyddet. Det fysiska avståndet mellan myndigheten och lantbruket har ökat som de arbetsrelaterade kontakterna har minskat, varför det krävs mer tid och resurser för att utföra kontrollerna. I brist på resurser har spontana och oanmälda besök blivit svårare att genomföra och den lokala kännedomen om förhållandena i olika djurbestånd riskerar att försvinna. När det gäller kontrollen över djurtransporter är det för få kontroller. Tyvärr är det djur som kommer att få lida av en bristande kontroll och tillsyn. Denna utveckling måste stoppas. Annars kommer vi att få se flera svåra fall av misskötta djur . Därför bör regeringen ta initiativ till att se över tillsynen och kontrollen samt frågan om ansvaret för tillsyn och kontroll.
mot · GZ02MJ438 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en handlingsplan för att minska antalet djurförsök och det lidande som djur utsätts för i djurförsök. och rådets direktiv /63/EU om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål trädde i kraft . Direktivet ska tillämpas . I direktivet anges som skäl för att detta antagits bland annat att det är ett viktigt steg mot det slutliga målet att ersätta alla försök på levande djur i vetenskapliga syften och i undervisningssyfte så snart det är vetenskapligt möjligt att göra det (skäl 10). Syftet är att underlätta och främja användningen av alternativa metoder. Syftet är även att garantera en hög skyddsnivå för de djur som används i försöken. användes 1 030 162 djur i djurförsök i . Enligt den svenska definitionen för djurförsök räknas även provfiske som djurförsök, vilket det året omfattade 5 776 550 fiskar. Man bör se över möjligheten att skapa en handlingsplan om hur arbetet ska bedrivas för att minska antalet djurförsök och det lidande som djur utsätts för i djurförsök. En sådan handlingsplan kan om möjligt behövas för att ska bedriva ett effektivt arbete i enlighet med EU:s direktiv om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål. de (M)
mot · GZ02MJ440 · 2011-09-30 00:00:00 — Fondering av medel för skrotning av uttjänta vindkraftverk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fondering av medel för skrotning av uttjänta vindkraftverk. Överslagsberäkningar har gett för handen att kostnaden för att montera ner ett uttjänt vindkraftverk kan uppgå till c:a . Kommunerna saknar, med den nuvarande lagstiftningen, rätt att ställa krav på ekonomiska garantier på att den som uppför vindkraftverk verkligen också finansierar skrotningen när det blir dags. I en normal marknadsekonomi kan vi förvänta oss att en del av vindkraftbolagen får ekonomiska bekymmer och i en del fall kanske också kommer att gå i konkurs. Detta faktum kan bli problematiskt när vindkraftsverkets ekonomiska eller tekniska livslängd har uppnåtts. I värsta fall kan markägaren tvingas stå för nedmonteringskostnaden. Det är därför angeläget att ansvarsförhållandet utreds och fastställs. En metod torde vara att de som uppför alternativt driver vindkraftverken fonderar medel, på låsta konton, för att säkerställa betalning av de kostnader som uppstår vid nedmontering och skrotning.
mot · GZ02MJ441 · 2011-09-29 00:00:00 — Totalförbud mot användning av rotenon tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av totalförbud mot användning av rotenon. Nervgiftet rotenon används för att ta död på fiskar genom att giftet slår ut fiskarnas syresättningsförmåga. rotenonbehandlades sjöar för att därefter kunna användas som inplanteringsvatten för exempelvis olika laxfiskar. Detta förfarande är förbjudet. Rotenonbehandling är dock, enligt en vattendom , möjlig att använda på dispens. användes nervgiftet bl.a. i i . Rotenonbehandling innebär att vattnet varken kan användas som dricksvatten, badvatten eller som fiskevatten. Vid försök på möss har rotenon kunnat kopplas till Parkinsons sjukdom. Ett totalförbud mot all användning av nervgiftet rotenon är således i högsta grad önskvärt.
mot · GZ02MJ442 · 2011-09-29 00:00:00 — Enhetliga nationella regler för vattensmitta tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om enhetliga nationella regler för att vattensmitta ska undvikas. Rent dricksvatten är en grundförutsättning för ett hälsosamt liv. Vi har sett hur vattenburen smitta i form av parasiter har drabbat respektive . Vattensmittan har ställt till stora besvär för medborgarna i respektive kommun. Till det kommer de stora kostnader som spårning av smittkälla och sanering av vattenledningssystem har inneburit. Klorering av dricksvattnet har visat sig vara mycket effektiv för inaktivering av bakterier men metoden är inte tillräckligt effektiv mot parasiter. Däremot har behandling med UV-ljus visat sig vara mycket effektivt mot parasiter. Det finns inga krav på UV-ljusbehandling av dricksvatten i de kommunala vattenverken. För att svenska vattenverk ska klara WHO:s mål om mindre än 1 smittad per 10 000 konsumenter och år måste reningskapaciteten på många av de svenska vattenverken kunna reducera halten av cryptosporidium med cirka fyra tiopotenser. I förebyggande syfte bör därför en översyn initieras som har till syfte att skapa nationella enhetliga regler för att säkerställa att svenska vattenverk levererar vatten av fullgod kvalitet även med avseende på risken för parasiter.
mot · GZ02MJ446 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över rennäringslagen (1971:437) i syfte att garantera alla medborgare likhet inför lagen oavsett börd och etnisk tillhörighet. Uppfattningen att alla medborgare skall vara lika inför lagen och att ingen skall behöva utstå diskriminering på grund av sin börd eller etniska tillhörighet är en allmänt erkänd princip i den svenska samhällsdebatten. I realiteten finns det dock flera exempel på lagar som gör skillnad mellan svenska medborgare på basis av deras etniska tillhörighet. Ett sådant exempel är rennäringslagen (1971:437) där det bland annat stadgas: 1 § Den som är av samisk härkomst (same) får enligt bestämmelserna i denna lag använda mark och vatten till underhåll för sig och sina renar. Rätten enligt första stycket (renskötselrätten) tillkommer den samiska befolkningen och grundas på urminnes hävd. Renskötselrätten får utövas av den som är medlem i sameby. Lag (1993:36). Vidare stadgas det i lagen att med renskötselrätten följer bland annat rätten att på statlig mark ta virke till byggande av familjebostad, anläggningar kopplade till rennäringen, slöjd och bränsle. Till medlemskapet i samebyn kopplas också särskilda jakt- och fiskerättigheter. Det faktum att staten har tilldelat en viss grupp av samer särskilda privilegier har gjort att svenskar och andra grupper av samer med rätta har känt sig diskriminerade. Detta har givit upphov till stora motsättningar och infekterade konflikter. Samerna skall i egenskap av ursprungsbefolkning ha en självklar rätt att bevara sitt språk och sin kultur inom den svenska statens ramar. Att reservera en hel näringsgren för en grupp av medborgare av särskild börd och att också ge dessa medborgare särskilda rättigheter till land och vatten är dock enligt vår mening att gå för långt och kan inte anses vara förenligt med de grundläggande principerna för en rättsstat. Vi anser det inte vara rimligt eller moraliskt försvarbart att svenska medborgare av samisk börd boende i södra och skall ha mindre rättigheter än medborgare av svensk börd i dessa områden. Följaktligen anser vi det därmed inte heller vara rimligt att medborgare av svensk, finsk eller annan börd skall ha mindre rättigheter än medborgare av samisk börd i norra . Rennäringslagen bör således ses över i syfte att garantera alla medborgare likhet inför lagen oavsett börd och etnisk tillhörighet.
mot · GZ02MJ447 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ersättning för förlorat värde på fastigheter vid uppförande av vindkraftverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning av de ekonomiska konsekvenserna för fastighetsägare vid uppförande av vindkraftverk. riksdag har beslutat om en planeringsram som innebär en kraftig utbyggnad av vindkraften i . Vid uppförande av stora industrifastigheter såsom vindkraftverk för det med sig betydande lokala konsekvenser, såsom fördärvade natur- och kulturvärden och estetiska samt landskapsbildsmässiga värden. Ofta annekterar man också mark som kan komma i konflikt med framtida markanvändningsintressen. Många av dem som har oturen att ha bostadsfastigheter på fel ställe när vindkraftverken byggs kan dessutom drabbas av oljud och solreflexer. Dessa konsekvenser av vindkraftsetableringen betyder alltför ofta att fastighetsägare kring vindkraftverk får se värdet på sina fastigheter falla. Med anledning av denna insikt om problematiken med sänkta fastighetsvärden föreslår undertecknade en lagstiftning som stipulerar att de som etablerar vindkraftverk ersätter kringboende för det eventuellt sänkta fastighetsvärdet. Undertecknade föreslår också en utredning kring problematiken som redovisar de i motionen framförda lokala följderna av vindkraftsutbyggnad i termer av ekonomiska konsekvenser för de närboende.
mot · GZ02MJ454 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fjälljakt på statligt ägd mark. Den svenska fjällvärlden är en naturskön och på många sätt unik miljö som också utgör en tillgång för såväl turismnäringen som fritidsnöjen som jakt. Fjällvärlden löper dock en risk att överexploateras, varför det måste finnas möjligheter att skydda dessa känsliga områden. ändrades rennäringsförordningen till att ge såväl svenska som utländska jägare tillgång till småviltsjakten på statens ägor i den svenska fjällvärlden. Detta beslut är ett hot mot lokalbefolkningens jaktmöjligheter i fjällen i och med att man med denna förändring försvårade möjligheterna att begränsa jakträtten i situationer med hårt jakttryck. Det gamla regelverket uteslöt inte utländsk jakt i , men gav möjlighet att reglera den när det gällde exempelvis jakttider och krav på svenska jaktguider. Det är vår uppfattning att regeringens beslut att öppna upp fjälljakten för utländska medborgare ledde till försämrade möjligheter för såväl ett främjande av lokalbefolkningens jaktmöjligheter i fjällen som åtstramade regler i ett läge där jakttrycket ökar. Vi menar därför att den förändring som 2007 gjordes i rennäringsförordningens 3 § skall återställas för att man därigenom skall kunna återta den möjlighet till sådan reglering som nämnts ovan. Under föregående riksdagsår behandlades ett betänkande från miljö- och jordbruksutskottet som också hade denna innebörd, men tack vare den mänskliga faktorn misslyckades omröstningen och minoritetens linje gick igenom i kammaren. Detta borde inte ha varit möjligt och därför väcks nu frågan än en gång.