mot · GZ02MJ469 · 2011-10-05 00:00:00 — 5Utbildning för ökad kunskap, utveckling och framtid6 6Kvalificerad arbetskraft till företag6 9Smarta samåkningsmöjligheter även på landsbygden8 16Kultur för alla kulturell allemansrätt!11 19Växande städer ett problem med gröna lösningar12 20Hot mot och utarmning av småkommuner13 27Infrastruktur, undertrafikerade järnvägars underhåll18 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av sänkt arbetsgivaravgift.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten för avskrivning för studielån.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att satsa på folkbildning genom både studieförbund och folkhögskolor.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att styrningen av regeringens budgettilldelning till bredband ska tydliggöras så att effekten inte leder till ersättning för investeringar som operatörerna på kommersiella grunder bör kunna ta.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bredbandsteknikens betydelse för utvecklingen på landsbygden.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med avsikt att samla ihop och komma med förslag på hur olika modeller för gemensamma transportsätt kan utvecklas och genomföras samt underlättas och stimuleras.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att satsa på utvecklingen för biogas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta utvecklingen av modeller såsom bymack och mackstöd.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda ett kulturellt stimulansbidrag för kulturhus och scener i hela landet.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska finnas minst ett folkbibliotek i regi i varje kommun.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett moratorium då man inte tillåter att några nya externa köpcentrum byggs.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en ny lagstiftning ska föreskriva obligatorisk samordning mellan närliggande kommuner vid planering av externhandel.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att gynna olika former av lokal ekonomi.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunsammanslagningar och lokal demokrati.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda beskattningsfrågor.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gemensamma statliga och kommunala servicecentrum och servicepunkter som ska utgöra en grundstruktur över hela landet för service till medborgare och företag.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillagningskök, offentlig upphandling samt ekologisk och närproducerad matproduktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utrikes födda och deras möjligheter till etablering på landsbygden.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att satsa på dubbelspår och de undertrafikerade järnvägarna.4 1 Yrkande 1 hänvisat till SfU. 2 Yrkande 2 hänvisat till UbU. 3 Yrkandena 3, 9 och 10 hänvisade till KrU. 4 Yrkandena 46 och 19 hänvisade till TU. 5 Yrkandena 8, 13 och 16 hänvisade till NU. 6 Yrkandena 11 och 12 hänvisade till CU. 7 Yrkande 14 hänvisat till KU. 8 Yrkande 15 hänvisat till SkU. 9 Yrkande 18 hänvisat till AU. I som i övriga världen pågår en urbanisering, en flytt från land till stad och en ökad koncentration i våra boendestrukturer. Landet runtomkring töms på folk och städerna växer så det knakar. Debatten pågår, inte minst genom författaren bok om landet utanför, samt sommarens radioprogram om det kluvna landet. Egentligen har den här debatten pågått och har diskussioner och förslag om kampen för att landsbygden ska överleva, återinflyttas och utvecklas pågått. finns orter där man lyckats med att vända trender, men väldigt är det en sårbar och svår utmaning att långsiktigt behålla de framgångar man tillfälligt lyckas med. ser vi också en omvänd migration från stad till land. I dessa fall väljer människor aktivt att bosätta sig längre från stadskärnan i jakt på ökad livskvalitet. Genom politiken förändras förutsättningarna för vad som är möjligt och vad som är möjligt, och genom politiken skapas förutsättningar eller omöjliggörs dessa. Men det är också så att många konsekvenser utifrån politiska beslut ej går att förutse förrän de redan sker och när de ofta har gått för långt. Stora samhällsförändringar påverkar oss och ger effekter som inte är lätta att sätta fingret på. Ofta vet vi att när en skola läggs ner så har vi förlorat en möjlighet för orten att locka till sig barnfamiljer. När en bensinstation slår igen vet vi att vi måste åka längre bort för att få tag i bränslet till bilen, men andra effekter är svårare att förstå effekterna av. Det som brukar kallas effektiviseringar, av bland annat statliga myndigheter, leder till att allt färre människor arbetar över hela landet och koncentrerar verksamheter till stora orter eller städer, som servicen urholkas alltmer i glest befolkade områden. När en bygd blir allt fattigare på människor, minskar möjligheterna för dem som bor kvar. Bristen på vänner att träffa och umgås med och bristen på flera generationer med olika erfarenhet och behov betyder också att mångfalden minskar. Denna motion har som utgångspunkt att visa på det ömsesidiga beroendet stadland samt att uppmärksamma behovet av att inkludera landsbygden och dess befolkning i den övergripande samhällsplaneringen. Den typiske landsbygdsföretagaren är inte längre en bonde utan en egenföretagare som har ett självförsörjningssyfte med sitt företag och vanligen har en råvarutillgång som sitt grundkapital eller som bygger på kunskaper som utgår från traditionell praktik. Dessutom uttrycker han eller hon ofta stor lojalitet till bygden och det lokala sammanhanget. Han eller hon är ofta mångsysslare: Gåsholmafiskaren har sommarkafé, rökeri, hyr ut stugor och fraktar soporna från öarna vid sidan av sitt fiske till exempel. Sänkt arbetsgivaravgift är fortfarande den enskilda åtgärd som skulle betyda mest för alla ensamföretagares mod att anställa. Sänkt arbetsgivaravgift gynnar företaget på plats. förslag om sänkt arbetsgivaravgift för småföretag kommer att gynna landsbygdens företagare. Det gör det avsevärt billigare för de minsta företagen att anställa ytterligare en person. Parallellt med en grön omställning vill vi med regelförändringar och ekonomisk styrning få alla de företag som verkar på landsbygden att redan nu delta i en mer klimatsmart, hållbar och miljöanpassad inriktning i sin produktion och i metodval oavsett bransch. 5Utbildning för ökad kunskap, utveckling och framtid Att kunna utbilda sig genom hela livet är en fantastisk möjlighet och ger fler människor fler chanser i livet. Ofta utbildar vi oss för att få en kompetens som leder till att vi kan få ett nytt arbete eller nya arbetsuppgifter. Vi behöver också fylla på med ny kunskap när utvecklingen kräver att vi ska klara ny teknik eller nya system. Men även den utbildning som man vill skaffa sig endast för att den verkar intressant eller för att berika tillvaron, är både viktig och nödvändig. Att växa som människa genom nyvunnen kunskap är positivt, både för individer och för samhället i stort. Vi vill ge människor möjlighet att kunna växa hela livet genom kunskap och utbildningar. Det kan stimuleras på flera sätt: ett är vårt förslag om ökade studiemedel för studenter. Ett annat förslag är att stimulera till möjlighet att utbilda sig oavsett var man bor i landet. Genom den digitala tekniken möjliggörs även detta till stor del, genom att man kan delta via länk och skärm. Det kräver att infrastruktur för digital teknik finns till för alla oavsett var i landet man bor. 6Kvalificerad arbetskraft till företag Man kan nog påstå att det svenska näringslivet lyder under stordriftsfördelarnas logistik och att överlevnad krävt ökade rationaliseringar och effektivitetshöjningar. Många av de strukturrationaliseringar som skett inom svenskt näringsliv har främst drabbat industrin i landets småstäder. Industriföretagens framgångar har skett på bekostnad av arbetstillfällen. Ett stort problem för landsbygden är att de kunskapsintensiva tillväxtbranscherna i huvudsak söker sig till universitetsorterna och storstäderna. handlar det dock helt enkelt om att det inte finns lämpliga lokaler eller byggklar mark i mindre kommuner eller på landsbygden. Problemen med behovet av utbildad arbetskraft och var arbetskraften finns kan vara väldigt ojämna. När man ställer frågan till företag blir svaret ofta, att det råder brist på kvalificerad arbetskraft för företagen generellt, men att problemet ökar när företaget finns utanför storstäder och tillväxtregioner. Ett sätt att öka möjligheten för ökad kvalitativ arbetskraft kan vara att utreda vilka effekter en avskrivning av studielån för nyutexaminerade akademiker, ingenjörer med flera som flyttar till landsbygdskommuner med utflyttningsproblem skulle få. Studieförbunden är en del av det som kallas folkbildning och är ett utbildningssätt. Genom studieförbundens verksamhet ska människor kunna påverka sin livssituation och samhällsutvecklingen. Genom studieförbund kan intresserade och eldsjälar finna varandra. Det skapar möjligheter att genomföra idéer och arrangemang. Unga människor kan via studieförbunden få hjälp och stöd att genomföra olika kulturarrangemang som musikfestivaler och dansprojekt. Amatörkulturen kan stärkas och utvecklas. I regeringens folkbildningsproposition Lära, växa, förändra (2005/06:192) och i beslut anges att syftet med bidraget till folkbildningen är att stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin. Studier genom utbildning på folkhögskolor runt om i , på små och större orter, brukar kallas för den tredje formens utbildningar och är av många en mycket uppskattad form. Man kan säga att där den ordinarie gymnasieskolan misslyckas, lyckas folkhögskolorna. På folkhögskolorna läser ungefär 12 000 elever in gymnasiekompetens . Vi vet också via utvärderingar att de som går vidare från allmän linje på folkhögskola till högre studier ofta klarar studierna bra. Problemet är att alla som vill läsa på folkhögskola inte får det det går två sökande per plats för att läsa in gymnasiekompetens på folkhögskolornas allmänna linje. föreslår därför en utökning av studieplatser på allmänna linjen, vilket är en viktig signal för folkhögskolornas framtida utveckling i hela . Nedmonteringen av det fasta telenätet som redan påbörjats slår hårt mot befolkningen på landsbygden. Dels är det svårt för etablerade företagare att klara sina kundrelationer utan väl fungerande teknik för elektronisk kommunikation, dels vågar få ta chansen att nyetablera när man inte vet vilka möjligheter för kommunikation som kommer att finnas. Många företagsidéer som lämpar sig mycket väl att bedriva på distans för den som av olika skäl vill bo på landet blir helt enkelt omöjliga när kommunikationen per kabel rycks undan. Landsbygden tappar befolkning men sker det en utflyttning av stadsbor till landsbygden. Många som tar det steget gör det på grund av att de har svårt för stadsmiljön. En grupp som flyttar från städerna är de så kallade elöverkänsliga. Även för denna grupp är telefon- och datoruppkoppling via kabel viktig för försörjning och kontakt med samhället i övrigt. Den lösning som erbjuds av , mobila alternativ, ger inte tillräcklig driftsäkerhet för företagaren och den tekniken driver bort de elöverkänsliga än längre ut i obygden. Optisk fiber för telefoni och datakommunikation är den lösning som efterfrågas. Staten måste ta ett ansvar för att tekniken inte enbart sprids i områden där befolkningstätheten gör det intressant för företag med kommersiella drivkrafter. ser positivt på regeringens budgetpost om för att sprida tekniken utanför tätorterna. Vi är emellertid oroade för att denna satsning inte kommer att komma den glest befolkade landsbygden till del utan kanske tvärt om kan komma att bromsa upp de privata operatörernas investeringsvilja i de områden som ligger närmast i tur att bli utbyggda på kommersiella grunder. Områden som bör prioriteras är de där kopparnätet rivs upp och områden som det fasta telenätet inte hunnit nå innan nedmonteringen började. Vi menar att det är en viktig signal staten måste sända, nämligen att satsningen inte är avsedd att ersätta investeringar som operatörerna på kommersiella grunder bör kunna ta. Vår uppfattning är att om skattemedel tydligt används för att koppla upp den mest glest befolkade landsbygden så ökar trycket även på operatörerna att ta sitt ansvar för glest befolkade men ändock inte fullt så glest befolkade områden, vilket innebär att statens kostnad gör dubbel nytta. Om formuleringen att hela ska leva ska ha någon konkret innebörd så är det, i tider av stora teknikskiften, nödvändigt att politiken tar ansvar för att den nya tekniken blir tillgänglig för alla i samhället. 9Smarta samåkningsmöjligheter även på landsbygden Även om man bor på en vacker plats kan man behöva förflytta sig för att arbeta, delta i föreningsliv och för fysiska möten. Oavsett om det finns allmänna kommunikationer eller inte alls, finns det många vinster med att utveckla möjligheter till att samutnyttja våra egna privata transporter och förflyttningssätt. Samåkning är ett sätt att nyttja fordon gemensamt. Det minskar behovet av enskilt ägande och skapar möjlighet till sociala kontakter. Samåkning kan utvecklas på flera sätt: dels genom personliga överenskommelser, genom bilpoolsverksamheter, men även genom att utnyttja den digitala tekniken på nya sätt. Även på landsbygden är kollektivtrafiken viktig att prioritera, för att ställa om transporter till det för klimatet bästa sättet att kunna utnyttja färdmedel. Vi anser att bör ha i uppdrag att prioritera kollektivtrafik. har i allt för hög grad fokus på framkomlighet för person- och lastbilar, vilket leder till att energisnål och klimatvänlig kollektivtrafik ofta får stå tillbaka. Myndigheten bör öka sina ansträngningar för att underlätta utvecklingen mot ett ökat resande med kollektivtrafik. Vi föreslår att ges i uppdrag att vidta åtgärder som ökar kollektivtrafikens framkomlighet. Detta finansieras genom att väginvesteringar i nationell plan minskar med motsvarande belopp. I byn i , som ligger 3 mil utanför och har 500 invånare, håller världens första samåkningssystem i mobiltelefonen på att byggas upp. Det är ett system där man kan registrera sig som chaufför eller som passagerare eller både och. Vinsterna är många för alla inblandade. är nominerat som pristagare på årets landsbygdsgala. Samåk och spara energi med hjälp av smart program i mobilen. Genom att utveckla en unik mobilapplikation har Tolg sockenråd skapat ett system för samåkning. Byborna har själva fått vara med och påverka systemets utformning. God förankring i byn har lett till högt användande och fanns det mer än 90 registrerade användare. Den så kallade Kuxatrafiken i är i sammanhanget särskilt intressant att ta del av. Man har där lyckats med en helt gratis tidtabellsorganiserad busstrafik med goda förbindelser som kombinerat de samhällsfinansierade transporter som redan fanns i området: linjetrafik, skolskjutsar, kompletteringstrafik, färdtjänst och till viss del sjuktransporter. Basen i systemet utgörs främst av skolskjutstrafik. Resandet ökade från 60 000 till 220 000 . All trafik har anpassats så att man kan resa med buss och byta till tåg för att arbetspendla till den större staden . Ett annat system som används speciellt i skärgården, men även på andra håll, är anropsstyrd trafik. På många håll i landet finns platser som heter Ropsten, Roparhällen, Roparebacken och liknande. Där har folk stått och ropat på färjan. Anropsstyrd trafik fungerar på samma sätt. Resenären ringer och trafiken kommer. Det finns en linje, men som bara körs när någon vill åka. Den anropsstyrda trafiken har stora möjligheter att utvecklas. Det är vår uppfattning att alla vill bidra till ett klimatsmart samhälle. Det är dock svårt för den som bor på landsbygden och är beroende av bil då det ofta saknas kollektivtrafik. Att tanka alternativa bränslen för dem som är beroende av bil i det dagliga livet är ett måste. arbetar vidare för att förse hela landet med alternativ. finns etanol i alla kommuner och på väldigt många mackar även på landsbygden. Ett alternativ är biogas, som ger ännu mindre utsläpp och som kan produceras i närområdet. vill satsa på utvecklingen av biogas från bland annat jordbruken. Biogasproduktion ger jordbruksföretaget fler ben att stå på, minskar utsläpp av växthusgaser, reducerar lukten av gödsel kraftigt och mycket pekar på att det höjer värdet på gödseln. Utvecklingen går för långsamt och vi satsar därmed kraftfullt för att utöka produktionen av och tillgången till biogas i hela landet. Detta kan bland annat göras genom mackstöd till biogaspumpar samt nysatsning inom klimatinvesteringsprogrammet Klimp. Vi inser att det inte kommer att finnas biogas överallt med en gång, och att växlingen från oljeberoendet i bilflottan till förnyelsebart, måste ske stegvis. Med ganska stora kliv förvisso! Men just nu har många bensinstationer lagts ner på grund av oljebolagens stora strukturrationalisering och detta drabbar då landsbygden och framförallt där det finns en glesare och mer utspridd befolkning. Byalag och föreningar går samman och kämpar för att finna lösningar, där konceptet med bymack är en framkomlig väg. Det är en utveckling som behöver uppmuntras och stödjas effektivt. Det är en modell som bygger på att före detta mackägare går samman i nätverk. Genom avtal om gemensamma inköp ska kostnaderna för leveranser pressas. Därigenom finns förutsättningar att fortsätta med bensinförsäljning på de mindre orterna. anser att det bör finnas mackstöd även för biogas. finns endast ett fåtal mackar norr om med biogas. Utvecklingen behöver snabbas på. 16Kultur för alla kulturell allemansrätt! Man kan nog lätt påstå att kultur är det som gör oss till människor; det är något av samhällets kitt. Kultur omfattar så mycket. Det är viljeyttring, det är skapande, det ifrågasätter och det skänker skönhet och fasa. Ett samhälle som är öppet för olika kulturyttringar är ett intressant och spännande samhälle. På landsbygden kan den lokala teatergruppen vara den kulturaktivitet man är delaktig i. Likväl kan storstadens uppsättning av opera avnjutas direktsänd via den lokala biografen. Isskulpturer, skapade av konstnärer, kan komma att inta lekplatsen . Vi berikas genom varandra och genom kultur, vi kan konsumera med våra sinnen och vi kan lära oss mer. När det blir svåra tider i ett samhälle är kulturen ofta den del som nedprioriteras, när det borde vara precis tvärtemot. Det är vi människor kan ha som bäst nytta och glädje av att finna kulturen i olika former i vår närhet. Vår historia, vår nutid och vår framtid allt innehåller flera former av kulturens många armar och ben. Det är viktigt att satsa på kultur både nära människans vardag, som biblioteken, musikskolor och estetiska ämnen i skolorna, men också att satsa på scenkonsten, det lite svårare och det som ifrågasätter. Inte minst viktigt är att ge kulturarbetarna rimliga arbetsvillkor. Tänk om allt det vi förknippar med kultur plötsligt försvann, så torftigt livet skulle te sig! Runt om i landet finns många scener. Ett sätt att minska tröskeln till kultur är att erbjuda möjligheter till spontana kulturyttringar. Plattformar, i form av scener, arenor eller andra platser för att utöva kultur, ökar möjligheten till detta. Vi menar att detta är viktigt för barns och ungdomars möjlighet att under mindre organiserade former kunna vara aktiva kulturellt på sin fritid. På samma sätt som öppna idrottsplatser gör det lätt att utöva idrott gör välutrustade och inbjudande kulturhus det enklare att utöva kultur. Vi vill att kulturen inte ska hindras av bristfällig infrastruktur. Därför vill vi rusta upp befintliga kulturhus, scener och liknande för att främja likvärdig tillgänglighet till stora kulturupplevelser i hela landet. Vi föreslår att möjligheten för ett kulturellt stimulansbidrag utreds, för reparation, ombyggnation, tillbyggnation eller nybyggnation av kommunala kulturscener. Detta ger nya arbetstillfällen inom byggbranschen, men också ökade arbetstillfällen för professionella kulturutövare. Våra gemensamma folkbibliotek är gemensamma samlingsplatser, viktiga för mötet mellan kunskap, nyfikenhet och en plats för utveckling. Genom bibliotek och bokbussar kan vi få information, möta nya arenor och finna sociala icke-kommersiella samlingspunkter. Framtidens bibliotek kan vara en kombinerad plats för kulturutbyte, spännande kunskap och social gemenskap. Bibliotekens samverkan är nödvändig utifrån ett demokratiskt perspektiv. Den ger alla samma tillgång till biblioteksresurserna, och människor som bor i mindre tättbefolkade områden och distansstuderande är exempelvis grupper som har stor nytta av samarbetet. Intern konkurrens mellan biblioteken i kommunerna försvårar ett sådant samarbete. Det som skolväsendet har med en mer omfattande skollag, kvalitetskriterier och ett omfattande system för uppföljning och tillsyn, saknas för biblioteksväsendet. Kortsiktiga besparingar som kan finnas inom räckhåll måste vägas mot möjligheten att gemensamt bygga ett långsiktigt kulturellt rikt samhälle. Innan det finns nationella kvalitetskriterier och ett uppföljningssystem bör inte heller driften av bibliotek läggas ut på entreprenad. Utredningen för reviderad bibliotekslags förslag att skrivningen om att varje kommun ska ha folkbibliotek ändras till att varje kommun ska ha folkbiblioteksverksamhet är därför inte ensamt en bra skrivning. En reviderad bibliotekslag bör därför förtydliga att det ska finnas minst ett folkbibliotek i regi, i varje kommun. 19Växande städer ett problem med gröna lösningar Man skulle kunna tänka sig att anamma den utveckling som pågår och utgå ifrån att det är en självklar utveckling att människor söker sig till städer och stora orter eftersom där finns mer att erbjuda var och en. Det stämmer absolut i mångt och mycket, men som vi lever i där städer växer snabbt står vi inför nya utmaningar och problem. Det blir allt svårare att genomföra förtätningar i staden, och konflikter med städernas natur och grönområden är ett faktum. Bostadsområden runt städerna växer och stora förorter blir som egna städer runt storstaden. Trafiksituationen förvärras när allt fler ska pendla till och från stadens centrum. Avfall som produceras måste bortforslas. I stort sett all mat, alla kläder, alla prylar och så vidare som konsumeras i en stad ska hämtas någon annanstans ifrån. Mycket transporter in i staden och mycket transporter ut ur staden är självskrivet för att staden ska fungera. Det är också av den orsaken som planering och visioner för grönare och hållbarare städer ökar i betydelse. I genomförs trädplaneringsprojekt. I är bostadsområden som exempel som lyfts fram som gröna och hållbara. Stadsodling, där människor går samman och odlar olika grödor i stadens grönområden, är ett sätt att öka stadens självförsörjning Ett annat spännande projekt där man vill fokusera på vikten av pollinerare är Bi-urban, biodling i urban miljö (såsom när biodlarföreningen i östra satte ut flera bikupor på taket på i . Uppemot 100 000 bin ska nu livnära sig på lindarna i i och producera en grönfärgad honung). eller Omställning är den svenska delen av det internationella Transition . I det samlas kommuner och stadsdelar för att möta de utmaningar som följer av kombinationen oljetopp och klimatförändringar.