mot · GZ02So619 · 2011-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg de gröna anser att den politiska inriktningen under utgiftsområde 9 behöver bygga mer på förebyggande och hälsofrämjande principer än vad den gör . Genom att stärka det som är hälsofrämjande, undvika det sjukdomsalstrande och ha ett folkhälsoperspektiv i fokus på alla nivåer kan vi nå en bättre sammantagen folkhälsa som vi minskar samhällets kostnader. I årets budgetmotion satsar vi kraftfullt på förebyggande åtgärder. Vi vill inrätta en folkhälsokommission som ska föreslå åtgärder för att skapa jämlik hälsa för hela befolkning. Vi vill också investera i ungas tandhälsa genom att föreslå att gränsen för gratis tandvård höjs till istället för dagens . Vi satsar också på en förändrad konstruktion av personliga ombud så att de kan fungera mer oberoende. Dessutom vill vi införa ett alternativ- och komplementärmedicinskt register, säkra finansieringen till Rett Center och förstärka hjälplinje för placerade barn. Vi vill också att ska bli mer oberoende av läkemedelsindustrin genom att finansieringen går genom staten istället för att komma direkt från läkemedelsindustrin. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt uppställning: Bidrag till folkhälsa och sjukvård Avgiftsintäkter för att finansiera LMV tillsyn Alternativ- och komplementärmedicinskt register Långsiktig finansiering av Retts center Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Förebyggande insatser för bra tandhälsa de gröna anser att det bör vara gratis tandvård för alla , istället för dagens gräns vid . Flera undersökningar pekar på att tandhälsan riskerar att försämras och bland personer med små ekonomiska resurser. har tidigare visat att det är fem gånger vanligare med dålig tandhälsa hos människor med stora ekonomiska svårigheter. För att bibehålla en god tandhälsa hos unga och ge unga möjlighet att investera i en framtida tandhälsa är det viktigt att den avgiftsfria tandvården inte upphör utan förlängs till . Det betyder att gratis tandvård höjs fem årsklasser från och till och med det kalenderår man fyller 24. avsätter och därefter för detta ändamål. Anslag 1:6 Bidrag till hälso- och sjukvård Alternativ- och komplementärmedicinskt register drev för två mandatperioder sedan igenom kravet på en utredning om hur ett alternativ- och komplementärmedicinskt register skulle kunna se ut. Det skulle syfta till det som kan tyckas vara det allra mest basala att få en samhällelig tillgänglig kunskap om de alternativ- och komplementärmedicinska utövare som verkar i . Ett av huvudargumenten för ett alternativ- och komplementärmedicinskt register är att det skulle öka patientsäkerheten. Efter slutbetänkandet och remissbehandlingen stod det dock klart att frågan behöver utredas ytterligare. Frågan har därefter behandlats även behörighetsutredning, SOU 2010:65, som föreslår att ett register ska upprättas för dem som utövar alternativa behandlingsformer och som inte är legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. Den som vill registrera sig måste vara medlem i en yrkesorganisation inom AKM-området som har godkänts att delta i registret. föreslås administrera registret. En nationell informationsinsats bör genomföras när registret införs. Vi delar denna bedömning och föreslår att förslaget införs. avsätter , i enlighet med den kostnadsberäkning utredningen (SOU 2010:65) kom fram till. Långsiktig finansiering av Rett Center Rett Center är ett nationellt svenskt center för Rett syndrom, en sällsynt men svår neurologisk störning som drabbar företrädesvis flickor i spädbarnsåldern. Centret fungerar som specialistklinik för högspecialiserad vård, som klinisk forskningsenhet och som kompetenscenter. I regeringens budget nämns inte längre Rett Center, vilket har medfört stor oro för verksamhetens fortsatta existens. Det sägs heller inget om hur ofta bidrag ska omprövas. har de omprövats . Rett Center bedriver en smal, men mycket viktig verksamhet, och det är förödande för verksamheten att inte ha säker och långsiktig finansiering. I avvaktan på en nationell och stabil lösning för sällsynta diagnoser bör därför medel med avsättas för verksamheten. Anslag 1:8 Bidrag till psykiatri Utökad satsning och förändrad konstruktion av personliga ombud Personliga ombud är en mycket välriktad reform eftersom den kommer psykiskt sjuka personer och personer med psykiska funktionshinder direkt till del. Ombuden hjälper dem att få tillgång till den hjälp de har rätt att få, från kommunen, och olika stödenheter. Ombudens funktion är att arbeta nära den de är ombud för och helt på dennes uppdrag. Utvärderingar visar bra resultat genom minskat antal vårddagar, och de som får denna hjälp har upplevt det mycket konkret. Vi menar att man bör ändra konstruktionen för finansieringen och ge fullt statsbidrag till de personliga ombuden. Det skulle innebära en ekonomisk lättnad för kommunerna, både de som har verksamhet med personligt ombud och de som ännu inte har anställt sådana. Vi anser också att det behöver finnas utrymme för fler personliga ombud. Visserligen har inte hela stadsbidraget gått åt, men vi anser att det till stor del beror på att kommunerna måste bidra med kostnader. Vi föreslår också att man förändrar konstruktionen på ett sådant sätt att de personliga ombuden kopplas till brukarorganisationerna i stället för till kommunerna. Fördelar med förändrat huvudmannaskap är att man tar bort det indirekta beroendeförhållande som är inbyggt i konstruktionen. Det är svårt att stå fri i sin kritik gentemot sin egen arbetsgivare. Se även motion om Personliga ombud. har 250 kommuner personliga ombud, fördelat på 320 heltidstjänster. utgår per heltidstjänst. Tillskottet görs både för att täcka upp så att hela kostnaden ska täcks för kommunen och för att fler ombud ska kunna tillsättas. Höjningen görs successivt eftersom kommunerna behöver på sig att hitta former för inrättandet av tjänsterna. Kostnadsberäkning: Full kostnadstäckning per ombud och utökning beräknas kosta , därefter . Förstärkt hjälplinje för placerade barn På tillsynsenhet startade man en telefonlinje dit barn och unga som är placerade kan vända sig direkt. Det kan handla om att man vill anmäla att man inte har det bra, att man vill fråga om det är okej att familjehemmet eller institutionen har vissa regler eller annat. Tanken är att man kan ha svårt att ta upp vissa frågor med sin socialsekreterare eller familjehemmet eftersom man är i ett beroendeförhållande. välkomnar detta men anser att verksamheten behöver utvecklas. finns inga särskilda handläggare som har uppdraget, det ligger vid sidan av annat. Sedan telefonen startade har cirka 240 samtal kommit in. Behovet ökar i takt med att telefonlinjen blir alltmer känd. anser att funktionen på behöver utökas med två tjänster och avsätter för detta. Detta är en liten, men mycket viktig insats som behöver göras och som förbättrar situationen för alla de barn som är placerade över landet. Ambitionen är att det i samtliga familjehem och institutioner ska finnas en vetskap om och tydlig skriftlig information för barnen om vart de ska kunna vända sig. Informationsinsatser behöver göras, och en hemsida skulle behöva läggas upp. I har motsvarande arbete gjorts och man har nått betydligt längre. avsätter till hjälplinje. Anslag 2:6 Folkhälsopolitiska åtgärder Det finns behov av att på allvar lyfta upp folkhälsofrågorna i . Det finns skillnader i hälsa hos befolkningen som är oacceptabla. Att främja hälsa är att styra samhället mot långsiktig hållbarhet, såväl ekologiskt, socialt som ekonomiskt. Det handlar om att forma samhällsstrukturer som skapar goda förutsättningar för människors levnadsvillkor. Därigenom underlättas och stimuleras enskilda individer till goda levnadsvanor. Det övergripande målet för folkhälsoarbetet är att Skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. För att lyckas med detta behövs politiska beslut, en politik där både samhällets ansvar och människors förutsättningar att göra goda val beaktas. Den nuvarande regeringen har påtagligt tonat ned samhällets ansvar. förebyggande och hälsofrämjande tänkande inom alla områden är centralt. Det gäller att utforma samhället så att varje verksamhet och den samlade effekten är både hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande. Samhällsplaneringen bör t ex arbeta för fler gröna miljöer, bättre luftkvalitet och minskat buller. Rörelse i alla former är viktigt, och bör understödjas. Miljömål och folkhälsomål behöver samordnas. Den så kallade (Kommissionen för bestämningsfaktorer för hälsa med uppdrag från WHO) har visat på de stora skillnader som finns i hälsa mellan och inom länder. Den innehåller förslag för en jämlik folkhälsa inom en generation. WHO antog en resolution om åtgärder för att påverka de sociala bestämningsfaktorerna för hälsa utifrån kommissionens förslag. Kommissionen gav tre övergripande rekommendationer: förbättra förutsättningarna för människors dagliga liv angripa den ojämlika fördelningen av makt, pengar och resurser globalt, nationellt och lokalt Utveckla och använda metoder för att mäta och följa ojämlikheten i hälsa, utveckla kunskapsbasen, utbilda människor att se hälsans sociala bestämningsfaktorer och utveckla människors medvetenhet om dessa. Flera länder har tillsatt liknande kommissioner på nationell nivå. I har nuvarande regering nöjt sig med ett regeringsuppdrag, med tunt uppdrag och resultat. Detta trots att det finns anmärkningsvärda skillnader i hälsa i , som tydligt visar sig genom skillnader i medellivslängd mellan orter eller stadsdelar. En svensk folkhälsokommission behöver tillsättas. Den bör ha parlamentarisk förankring och deltagande av forskare, experter och aktiva inom folkhälsoområdet. Den ska bygga vidare på hälsans bestämningsfaktorer, arbeta brett och ha som övergripande uppdrag att föreslå åtgärder för en jämlik hälsa inom en generation. Förslagen förväntas röra skilda politikområden. Delförslag ska läggas fram fortlöpande för att särskilt stimulera eftersatta områden. satsar på en svensk folkhälsokommission. Anslag 2:10 Nytt anslag: finansiering anser att det är tveksamt att en statlig myndighet finansieras helt genom avgifter från dess kunder. I fall är detta än mer olämpligt eftersom alla intäkter kommer från läkemedelsindustrin, där det är mycket stora ekonomiska intressen som står på spel i samband med att ett läkemedel ska godkännas eller inte. verksamhet inom läkemedel finansieras till genom registreringsavgifter från läkemedelsindustrin samt årsavgifter för alla godkända läkemedel. Denna finansieringsform skapar direkta, ekonomiska kopplingar mellan och läkemedelsindustrin. Vi menar att situationer därmed kan uppstå när självständighet och opartiskhet kan ifrågasättas. För att helt undvika detta föreslår vi att i sin helhet finansieras via ett statligt anslag. De avgifter som läkemedelsbolagen betalar för tjänster ska istället gå direkt in i statskassan via lämplig myndighet, exempelvis Kammarkollegiet. Därefter ger regeringen ett anslag motsvarande intäktsbeloppet. Därför blir förslaget kostnadsneutralt. Siffrorna är hämtade ur årsredovisning.