ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Kr214 · 2011-09-28 00:00:00 — Maxtaxa i kultur- och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att regeringen prövar möjligheten att införa ett maxtaxesystem för avgifter till landets kultur- och musikskolor. Kulturen har en mycket viktig roll i samhället. Den kan berika, underhålla och ge skönhetsupplevelser. Men kulturen kan och ska också utmana, ifrågasätta och provocera. Ett rikt utvecklat kulturliv är en förutsättning för en god demokratisk samhällsutveckling. Vi behöver helt enkelt ett kreativt med ett kulturliv som underhåller, ifrågasätter och ställer saker på sin spets. Det är viktigt att alla barn och ungdomar ges reella möjligheter att bli aktiva kulturutövare. Det kommer att vara berikande för dem själva. ger det goda förutsättningar för dem som väljer en yrkesprofession inom kultursektorn. En mycket viktig aktör i detta sammanhang är landets alla kultur- och musikskolor. Många barn och ungdomar har i dess verksamhet blivit aktiva kulturutövare. Tyvärr försvåras möjligheterna för en hel del barn och ungdomar att ta del av kultur- och musikskolornas verksamhetsutbud på grund av att avgifterna kan bli mycket höga. Särskilt om en familj har flera barn som vill ta del av kultur- och musikskolors verksamhet. Detta riskerar att ledda till en segregering, där endast barn och ungdomar från hem med en god ekonomi ges reella förutsättningar att ta del av bra och stimulerande kulturverksamhet. Med detta som bakgrund anser jag att regeringen bör pröva möjligheten av att införa ett maxtaxesystem för avgifter till landets kultur- och musikskolor.
mot · GZ02Kr215 · 2011-09-22 00:00:00 — Barnens rätt till kultur tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta att prioritera barns och ungas kulturskapande och kulturupplevelser. Kultur ska komma alla till del, i hela landet och för alla barn och unga i olika regioner. Kulturpolitiken behövs för att våra barn och unga ska växa som människor och det kräver hårt arbete, öppenhet och mod. Mod att uppmärksamma att kulturen inte kommer alla till del eftersom klassiska sociala mönster påverkar både tillgången och utövandet av kulturen. Hårt arbete och öppenhet för att åstadkomma förändringar som går i rätt riktning. Barn och unga är centrala för att vidga kulturen till flera, för att bryta klassiska sociala mönster. finns det många barn som står utanför kulturlivet ett utanförskap som ofta består livet ut. Därför är kultur för barn och unga särskilt viktig inom kulturpolitiken. Barns rätt till kultur är dessutom fastslagen i . Vi vill uppmärksamma att satsningarna på barnkultur ges den tyngd de förtjänar, att arbetet för barn och kultur fortsätter att prioriteras i kulturarbetet. Så länge uppdraget är att bredda kulturen till fler, måste barn och unga stå i centrum. Det gäller så länge folk- och skolbibliotek har olika kvalitet och så länge musik- och kulturskolor inte får de resurser de behöver. Kommunernas svåra ekonomiska situation gör att lagstadgade verksamheter går främst, ofta på bekostnad av kulturen. Vi måste ta ett gemensamt ansvar för att öka barns och ungas tillgång till kultur, och för att bryta klyftan mellan olika barnfamiljers kulturkonsumtion måste vi säkerställa och prioritera satsningar på barns och ungas kulturskapande och kulturupplevelser. Det gör vi genom fortsatt hårt arbete samt genom att visa öppenhet och mod för barnens rätt till kultur i olika sammanhang i hela vårt samhälle.
mot · GZ02Kr216 · 2011-09-28 00:00:00 — Musik- och kulturskola för alla barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den kommunala musik- och bör bli tillgänglig för alla barn. har den kommunala musik- och berikat många barns och ungdomars utveckling, och många av dem har fått sin första kontakt med exempelvis ett instrument just här. Den kommunala musik- och är dock en frivillig verksamhet, och det har dessvärre också varit på detta område som man kunnat spara när ekonomin blivit kärv inom kommunen. Det är förödande om barn som lever i fattiga familjer på grund av ekonomiska omständigheter inte får tillgång till ett brett kulturutbud. Att ge barn och ungdomar möjlighet till kulturell utveckling är att bejaka en oerhört viktig del av ett barns utveckling till en vuxen människa. Barns rätt att få ta del av och utöva kultur måste därför utvecklas i skolan. Det gäller inom olika kulturområden, exempelvis bokläsning, bild, teater och musik. Ett levande kulturintresse är en oerhörd tillgång för alla människor, och därför är det samhällets angelägenhet att se till att barn och ungdomar får en kontakt med olika kulturyttringar redan i . Om intresset fortsätter, exempelvis för att spela ett instrument eller att spela teater, kan det ske på frivillig grund. Men den första kontakten bör vara i den obligatoriska skolan. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att regeringen bör se över olika handlingsvägar för att göra musik- och tillgänglig för alla barn.
mot · GZ02Kr217 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna för staten att ta ett större ekonomiskt ansvar för . är en av världens bäst bevarande gruvmiljöer. skattkammare och Riksens främsta Clenodium är namn som gruvan fått . finns dock ingen gruvdrift som genererar silver. Men gruvan är en kulturhistorisk klenod. Som besökare kan man lära sig mycket om gruvdrift . Många gruvorter bär prägel av den gamla tillmakningsmetoden, d.v.s. att gruvarbetarna eldade mot bergväggen för att sedan bearbeta den med enkla verktyg. under jorden kan man vandra i gruvorter och uppleva mäktiga bergrum. Ovan jord finns ett trettiotal kulturbyggnader. Lillgruvan förklarar pedagogiskt gammal gruvteknik för barnen. 75 000 besöker gruvområdet varav 30 000 besökare gör nedstigning i gruvan. Förutom intäkter från visningsverksamheten får visst kommunalt bidrag. Kostnaderna för att förvalta de kulturhistoriska byggnaderna är dock omfattande. borde vara ett riksintresse av stor betydelse att slå vakt om som en traditionsrik riksklenod. Det är därför angeläget att undersöka möjligheterna för staten att ta ytterligare ekonomiskt ansvar för att bevara detta kulturhistoriska arv.
mot · GZ02Kr218 · 2011-09-22 00:00:00 — Översyn av samhällsstödet till föreningsdrivna lokaler för kultur och föreningsliv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över samhällsstödet till föreningsdrivna lokaler för kultur och föreningsliv. kommuner måste värna och utveckla de föreningsdrivna samlingslokalerna, och prioritera utvecklingen av Folkets Hus och Park, Bygdegårdarna och i stället för kommunala satsningar på medborgar- och kulturhus. Samlingslokaler behövdes då när folkrörelserna byggdes upp och behovet är lika stort i dagens samhälle. Vi kan vara stolta i över att vi har över 2 500 profana föreningsdrivna samlingslokaler, och då tillkommer kyrkor och samfundslokaler. Samhället måste ta ett ansvar för att behålla och utveckla dessa. En viktig del för framtiden är att vi får fler digitala samlingslokaler, och här finns flera målsättningar: Genom digital visningsteknik modernisera biografen på den lilla orten, för att därmed öka utbudet av aktuell film och bredda repertoaren så att hela befolkning får tillgång till ny kvalitativ film. Använda den digitala projektionstekniken till visning av ett högkvalitativt kultur- och nöjesutbud som normalt inte når den mindre orten. Ett antal av landets kommuner prioriterar satsningar på egna kulturhus eller medborgarhus och tillåter att Folkets Hus eller andra föreningsdrivna lokaler går i konkurs. Genom denna prioritering blir samlingslokalerna betydligt dyrare för kommunerna och initiativkraft och ideellt arbete stryps. Den allra största delen av arbetet i våra föreningsdrivna anläggningar sker ideellt, men det ligger ett ansvar på stat och kommun att stödja de föreningsdrivna samlingslokalerna. Kommunerna har ett ansvar när det gäller driftsbidrag till våra samlingslokaler. Stat och kommun har ett gemensamt ansvar när det gäller stöd till upprustning av samlingslokalerna. Många kommuner har avslagit föreningarnas önskemål om bidrag till upprustning. Det är ett mycket kortsiktigt tänkande. Samlingslokalerna är nödvändiga för samhällets infrastruktur. Ett samhälle utan ideellt arbete kollapsar. Stat och kommun måste även ge stöd i form av upprustnings- och driftsbidrag till föreningsdrivna samlingslokaler.
mot · GZ02Kr219 · 2011-09-21 00:00:00 — Kultur ger ökad tillväxt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kultur som tillväxtfaktor. För att hela landets tillväxt ska stimuleras är det viktigt att det skapas ett gynnsamt klimat för företagande. Dit hör inte bara samhällsservice och infrastruktur, utan också kulturlivet. Ett rikt kulturliv gör en bygd levande och attraktiv såväl för de boende som för näringslivet. Därför är det viktigt att kulturens betydelse vägs in i all samhällsplanering och görs tillgänglig för alla, oavsett bostadsort i landet. Kulturen gör det lättare att få unga och välutbildade personer att stanna kvar på en ort och få nya att flytta in. blir det lättare att övertyga arbetskraft och besökare om att flytta till en ort med många och varierande kulturaktiviteter. För att öka kulturtillgängligheten ute i glesbygden krävs olika typer av stimulansåtgärder för att glesbygden inte ska vara beroende av lokala bidrag. Därför borde staten ta ett större ansvar för att undersöka den möjligheten. Ett exempel på en bra stimulansåtgärd var de så kallade Accessjobben i kultursektorn som fanns . Den satsningen skapade många jobb och synliggjorde ett stort antal samlingar och föremål för allmänheten runt om i . Ett annat framgångsrikt program var Gröna jobb där deltagarna fick arbeta med att ta fram kulturminnen, rusta upp promenadstigar och sköta om tätortsnära skogar. Lokala museer är andra viktiga kulturinstitutioner som speglar bygders utveckling genom tiderna. Statliga kulturpengar till museer betalas ut till länsmuseer och enstaka kommunala museer. Vi vill att stödet till lokala museer beaktas vid fördelningen av kulturpengar samt att övriga aktörers olika kreativitet tillvaratas på ett tydligare sätt.
mot · GZ02Kr220 · 2011-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en dialog med Kommuner och Landsting om det gemensamma ansvaret för bidrag till studieförbunden. Ett effektivt sätt att sprida kultur i glesbygd är att stödja studieförbund, hembygdsföreningar, bygdegårdar, Folkets Hus och andra folkrörelser. När bidragen till exempelvis studieförbunden minskar, som , hämmas utvecklingen både för den enskilda människan och för olika orter i framförallt glesbygden. Folkbildningen genom bildningsförbunden spelar en stor roll för utvecklingen av företagande på landsbygden. Många som kanske inte på annat sätt har möjlighet att utbilda sig kan göra det via studieförbunden och andra folkrörelser. Dessa är dock beroende av stöd från landsting och kommuner för sin verksamhet, men har i likhet med andra verksamheter fått känna av besparingar. Därför behövs en kraftfullare dialog mellan regeringen och Kommuner och Landsting om det gemensamma ansvaret för bidrag till studieförbunden, i enlighet med ett tidigare enhälligt riksdagsbeslut.
mot · GZ02Kr221 · 2011-09-28 00:00:00 — Stora idrottsevenemang åt hela folket tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprätta en lista över stora evenemang som ska vara möjliga för hela befolkningen att kunna ta del av. I samband med att EU:s AV-direktiv implementerades i , infördes ett krav i radio- och tv-lagen att den som innehar den exklusiva rätten till en tv-sändning från ett svenskt eller utländskt evenemang som är av särskild vikt för det svenska samhället inte får utnyttja rättigheten på ett sådant sätt att en väsentlig del av allmänheten i utestängs från möjligheten att i fri tv se evenemanget i direktsändning eller, om det finns saklig grund för det, med en mindre tidsförskjutning. I praktiken innebär lagkravet att stora evenemang ska sändas fritt i hela landet. De evenemang som avses är enligt lagen sådana som inträffar högst en gång och som intresserar en bred allmänhet i . I bereddes frågan noga i samband med att lagkravet infördes. Syftet med lagkravet var helt enkelt att säkerställa allas tillgång till stora evenemang, och då avsågs i första hand stora internationella sportevenemang men även andra evenemang av stor betydelse för svenska samhället. har denna reglering inte längre behövt användas eftersom sådana evenemang alltid sänts i SVT eller TV4, som båda sänder fritt i hela landet. Det har dock blivit vanligare att sporträttigheter köps av betalkanaler eller kanaler som inte når hela landet. För att regleringen ska ha praktisk verkan krävs att regeringen meddelar föreskrift om vilka evenemang som åsyftas. Motsvarande listor är vanliga i och finns införda i många andra länder som , , , , , och . Den finska listan kan här utgöra utgångspunkt. Det är rimligt att definitionen av evenemang av nationell betydelse omfattar , och för män och kvinnor i dess helhet, och i friidrott samt vinteridrott, dvs. i skidor, alpina samt i dess helhet. I samband med införandet av möjligheten till s k evenemangslista i svensk lag ansåg kulturutskottet att det med hänsyn till svensk idrotts ekonomi och konkurrenskraft fanns anledning att lämna idrottsevenemang där rättigheter upplåts av inhemska arrangörer utanför en eventuell lista. Inga av rättigheterna till ovan nämnda evenemang vilar hos något nationellt förbund eller kan väntas göra det . Regeringen bör således, , utforma en sådan lista. I samband med behandlingen av en av mig tidigare väckt motion i samma ärende anförde KrU att det skulle innebära att SVT prioriterade sport högre eller att mer medel tillfördes. Det är enligt SVT:s mening inte nödvändigt. SVT kommer ju inte att vara skyldigt att sända sportevenemang bara för att det finns en lista, utan kommersiella kanaler kan mycket väl vinna en budgivning och sända men de måste då göra det i frikanalerna. Syftet är ju snarare att begränsa den ofantliga prisstegring vi ser , så att det inte blir norm att stor sport går i betalkanaler som inte är tillgängliga för alla, vare sig av ekonomiska eller tekniska skäl.
mot · GZ02Kr222 · 2011-09-27 00:00:00 — En modern public service och medielagstiftning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en modernisering av public service-uppdraget och dess finansiering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av medielagstiftningen.1 1 Yrkande 2 hänvisat till KU. Genom de senaste årens teknikutveckling och kommersiella kanalers introduktion i för sedan är det angeläget att public service moderniseras på flera plan. Uppdraget som sådant bör renodlas så att public service blir värdigt dess eget namn med fokus på samhällsinformation såsom nyheter, faktaprogram, samhällsdebatt, vetenskap m.m. snarare än stora underhållningssatsningar. Dagens finansiering är ålderdomlig och ineffektiv. Dessutom bör innehav av dator, mobil eller dvd-spelare inte bestraffas med tvång att betala tv-avgift. Det behövs en ny finansieringsmodell som betalas via skattesedeln. Med den konvergens som sker inom medieområdet tidningar erbjuder webb-tv, vi kan lyssna på radion via webben, vi kan se tv-program på internet antingen direkt eller i efterhand etc. finns det behov av en mer enhetlig medielagstiftning som anpassas till nya digitala förutsättningar. I detta sammanhang är det av största vikt att teknikneutralitet sätts i centrum. Det bör därför göras en översyn av möjligheten till en mer sammanbunden och teknikneutral lagstiftning på medieområdet. Public service-uppdraget bör renodlas och möjligheten till en modernisering av public service-uppdraget och dess finansiering bör ses över.
mot · GZ02Kr223 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om människors rätt till livskvalitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgången till offentliga rum och gemensamma utrymmen i samhällsplanering, särskilt av nya bostadsområden.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kultur- och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om estetiska ämnen i gymnasieskolan.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om folkhögskolor med estetisk inriktning. 1 Yrkande 3 hänvisat till CU. 2 Yrkande 5 hänvisat till UbU. Tillväxt är en förutsättning för ett utvecklat samhälle. Tillväxten måste dock bygga på en grund som inte sliter ut människor och miljö. En sådan värdeburen tillväxt bygger på ett rikt och utvecklande kulturliv. Kultur utvecklar människor och skapar nya arbetstillfällen. Kulturen har ett egenvärde för oss som människor men den är också ett viktigt verktyg för att utveckla demokratin och för att skapa en rik fritid för såväl barn som vuxna och äldre. Den bidrar till sammanhållning som den hjälper oss att vidga vyerna och få nya perspektiv. Därför är det statens uppgift att säkerställa att det finns ett rikt kulturutbud över hela landet. När fortsättningsvis förhandlar fram de regionala överenskommelserna om kulturen måste ges resurser till detta. Vår kulturpolitik tar sin utgångspunkt i vår egen vilja att skapa. Därför är kultur i förskola och skola så viktigt och därför har folkbildningen alltid en roll i vårt samhälle. Forskning visar att kultur i olika former stimulerar lärandet. Därför är det viktigt att återinföra de estetiska ämnena i gymnasieundervisningen, och därför är folkhögskolor med estetisk inriktning särskilt lämplig utbildningsform för de unga som för länge sedan tröttnat på den traditionella skolans sätt att lära. Det måste ske en utvärdering av projektet så att det säkerställs att de grupper som har störst behov får del av anslagen. Vi socialdemokrater prioriterar inom den nationella kulturpolitiken att alla barn ska ha tillgång till kultur- och musikskoleverksamhet. En maxtaxa för kommunala kultur- och musikskolor bör övervägas och målet ska vara att alla kommuner har en kultur- och musikskola. Det är en socialdemokratisk utgångspunkt att människor alltid är mer än bara kunder på en marknad. Vi är medborgare i ett samhälle. Det är därför ett växande problem att de offentliga rummen blir allt färre. Torg glasas in och blir gallerior som ägs av kommersiella bolag som kan reglera tillgången till dessa och som håller stängt . Vikten av offentliga rum och gemensamma ytor måste tas med i samhällsplaneringen, särskilt vid anläggandet av nya bostadsområden.
mot · GZ02Kr224 · 2011-09-21 00:00:00 — Utöka stödet till museer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till museer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till länsmuseernas arbete med kulturarvet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vägskyltning till länsmuseerna.1 1 Yrkande 3 hänvisat till TU. Kultur är en viktig grundpelare i vår välfärdsmodell. Det skapar möjlighet för oss att formulera drömmar, ge uttryck för känslor, skapa identitet och bryta sociala mönster. finns stora skillnader mellan olika gruppers tillgång och möjlighet till att konsumera kultur. Vi vet att det spelar roll var i du bor, vilken social bakgrund du har, hur gammal du är, om du är man eller kvinna osv. Målsättningen måste vara att kultur ska komma alla till del det är en demokratisk rättighet. Därför ska det vara lätt att ta del av den kultur som finns runt omkring oss. Fria entré-reformen på nationella museer var en stor succé. Flera museer vittnar om att helt nya grupper lockades att besöka deras verksamhet och att antalet besökare ökade med . Borttagandet av fri entré-reformen har lett till att besöksantalet sjunkit, och det visar att ett museibesök för många är en kostnadsfråga men att det inte saknas intresse att ta del av kultur. Vi vänder oss därför emot de krafter som av ideologiska skäl vill skära ned på kulturen för att istället finansiera inkomstskattesänkningar. Vi anser att staten måste öka tillgängligheten igen genom att återinföra fri entré på de statliga museerna samt verka för att fri entré även införs på de regionala museerna. Genom att stärka de statliga museernas samarbete med regionala museer kan vi få en bättre långsiktighet. Verk som inte visas utan förvaras i källarvalv eller förråd bör i högre utsträckning lånas ut till andra museer. När staten genom arbetsmarknadsanslaget stödde länsmuseerna genom det så kallade , arbetet med att systematisera, bevara och tillgängliggöra museernas samlingar, gjordes ett mycket viktigt arbete med att säkra och tydliggöra det regionala kulturarvet. Det återstår dock mycket att göra för att säkra det regionala kulturarvet. Det är ett ständigt pågående och angeläget arbete som inte får avstanna. Därför bör länsmuseerna få stöd för sin verksamhet med att dokumentera och tillgängliggöra kulturarvet. Länsmuseer är ett värdefullt resmål för landets invånare, men också för många turister. Det är angeläget att vägskyltning sker på ett trafiksäkert sätt och att man också tillgodoser rimliga krav från lokala företag och andra intressenter. Önskemålen är många om skyltar mot små och spännande platser, mot sådant som är typiskt för bygden och mot de stora sevärdheterna, varför gränsdragning kan vara svårt. En ny vägmärkesförordning innebär bland annat en minskad grad av detaljstyrning. Det ökar möjligheter att anpassa vägskyltningen utifrån lokala behov. Enligt vår mening är länsmuseerna en mycket angelägen sevärdhet och borde därför få brunvit skyltning i varje län.
mot · GZ02Kr225 · 2011-09-22 00:00:00 — Ta hänsyn till resekostnaderna vid fördelning av bidrag till ungdomsidrotten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bidrag för resekostnader inom ungdomsidrotten. Ungdomsidrotten är av utomordentligt stor betydelse för och svensk ungdom. Idrottsklubbar över hela landet samlar massor av ungdomar för att utöva sin speciella idrott. Det är bra för de enskilda ungdomarna och för samhället. Inte minst viktigt är det faktum att ungdomar rör sig och därmed ger sig själva chansen till ett bättre liv. Det är dessutom visat att ungdomar som rör sig fysiskt klarar skolan bättre och därmed har större chanser senare i livet. En viktig faktor för att stimulera detta är möjligheten till utbyte i t.ex. lagidrotter med andra klubbar i form av seriespel eller i individuella idrotter i form av olika tävlingstillfällen med fler deltagare än från den egna klubben. Det har visat sig att klubbar som har sin verksamhet i inlandet, i malmfälten eller på andra glest befolkade ställen tvekar inför möjligheten att delta i dessa samlingar och seriespel. De kan ofta inte delta eftersom resekostnaderna är för höga. När pengar fördelas från samhället till idrotten borde det därför vara ett krav att ska vara runt, det vill säga att resekostnaderna ska kompenseras för de föreningar som har höga sådana. Vi fördelar betydande budgetbelopp till idrotten från staten och då måste kravet från staten vara att alla ska vara med.