ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02A232 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagstadgad rätt till heltid. Den senaste socialdemokratiska regeringen förberedde en lag för att stärka rätten till heltid. Deltid möjlighet, heltid rättighet kallades initiativet som syftade till att ge den enskilde större inflytande över sin arbetstid och möjlighet till en högre lön. Den borgerliga regeringen har skrotat förslaget. Bland de ofrivilligt deltidsarbetslösa är en överväldigande majoritet kvinnor. Många jobbar i offentlig sektor och inom handel, hotell och restaurang. Regeringens politik har fått negativa effekter för landets deltidsarbetslösa. Förutom chockhöjd a-kasseavgift har många förlorat rätten till ersättning vid arbetslöshet. De deltidsarbetslösa kvinnorna har bara fått en liten del av regeringens skattesänkningar. Huvuddelen av regeringens skattesänkningar har gått till män, och detta som inkomstgapet mellan män och kvinnor har vuxit ytterligare. Möjligheten att deltidsstämpla har reducerats till att gälla . Därmed riskerar många kvinnor att hamna i en betydligt värre ekonomisk knipa än de redan är i. Det finns nämligen ingen garanti för att arbetsgivarna verkligen kommer att erbjuda heltid bara för att deras anställda får svårare att försörja sig. betraktas kvinnors låga löner som ett mindre problem av många arbetsgivare, eftersom deras män ofta har betydligt bättre lön. Risken med de nya reglerna är att ännu fler kvinnor hamnar i ekonomisk beroendeställning till sina män. De ensamstående deltidsarbetslösa kvinnorna riskerar att få så låg inkomst att de måste säga upp sig och leva på försörjningsstöd för att överleva ekonomiskt. Därmed blir resultatet det motsatta mot vad regeringen säger: Det ska alltid vara mer lönsamt att arbeta än att inte arbeta. Istället för att straffa de deltidsarbetslösa borde regeringen ställa krav på arbetsgivarna när det gäller att erbjuda de anställda möjlighet till heltidstjänster och löner som går att leva på. Lagstadgad rätt till heltid vore ett viktigt steg för att hjälpa deltidsarbetslösa!
mot · GZ02A234 · 2011-09-26 00:00:00 — En politik för livsvänliga jobb tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av livsvänliga och hållbara jobb samt behovet av att ta fram en nationell handlingsplan för den goda och hälsosamma arbetsplatsens organisering och ledarskap. Arbete är både en rättighet och en skyldighet. Därför måste kampen mot arbetslösheten och för fler jobb sättas i främsta rummet. är det viktigt att våra jobb är livsvänliga och hållbara. Vi behöver därför jobb som leder till utveckling och inte utslagning. Det är kontraproduktivt om jobb leder till att man blir sjuk. Det gynnar inte ett välfärdssamhälle. Vi behöver jobb som är positiva och utvecklande för oss själva, för andra och för hela samhället. Den svenska modellen är en grundbult för att jobben ska vara livsvänliga och hållbara. Det innebär att ansvarstagande parter tecknar kollektivavtal som klargör spelreglerna på arbetsmarknaden och skyddar den anställde. Sedan behöver vi också trygga och moderna arbetslöshets- och socialförsäkringar. Tyvärr försämras arbetsmiljön på våra arbetsplatser, särskilt för arbetare och lägre tjänstemän. Stressen ökar och arbete på udda och obekväma tider blir allt mer utbrett. Många upplever också att det blivit svårare att påverka sin egen arbetssituation. Det krävs helt enkelt en bättre politik för att vi ska kunna närma oss målet om att ingen ska skadas, bli sjuk eller avlida till följd av jobbet. Utvecklingen måste vändas, för vi behöver jobb som är livsvänliga och hållbara. Vi måste få en politik som prioriterar arbetsmiljöfrågorna, en politik som fokuserar på förebyggande åtgärder och som motverkar den ökande ohälsan på en alltmer komplex arbetsmarknad. Därför är det helt fel att minska anslaget till arbetsmiljön såsom den nuvarande regeringen gjort. Vi behöver exempelvis fler, inte färre, skyddsombud på våra arbetsplatser. Vi måste också stärka tillgången till företagshälsovård. Lägst tillgång till företagshälsovård har kvinnliga arbetare inom privat service. Till detta kommer att vi bör prioritera och stärka forskningen om livsvänliga och hållbara jobb. Det var beklagligt att lades ned. Det har medfört att arbetslivsforskningen tappat mark. var ett av främsta forskningsinstitut på arbetsmiljöområdet med en bred samlad kunskap om de faror som finns i arbetslivet. har blivit det enda landet i västvärlden utan ett . Tyvärr har inte regeringen tagit några initiativ till att säkerställa kunskap och bevara befintliga resurser. Det behövs en bättre samlad bild av forskningen på området. Därför bör denna forskning stärkas och samlas inom en institution eller kopplas till en samlad myndighet. Vi behöver fler jobb och vi behöver jobb som är livsvänliga och hållbara. Därför behöver vi en nationell handlingsplan för den goda och hälsosamma arbetsplatsens organisering och ledarskap.
mot · GZ02A235 · 2011-09-26 00:00:00 — Kollektivavtal för en global arbetsmarknad tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en god arbetsmarknadspolitik i tider av ökad globalisering. Svensk arbetsmarknad har historiskt sett kännetecknats av stabilitet och tydlighet. Grunden är den svenska modellen som inneburit att ansvarstagande parter tecknat kollektivavtal som klargjort spelreglerna på arbetsmarknaden. Dessa överenskommelser har lett till att , i ett internationellt perspektiv, haft få konflikter. Värdet av kollektivavtal kan inte nog betonas i tider av ökad globalisering. Det är viktigt med en fri rörlighet och att man kan bo och arbeta var man själv vill. Därför är en ökad globalisering inget hot utan en möjlighet. finns det en baksida med globaliseringen. Tyvärr är det inte alltid som rättvisa löner och arbetsvillkor tillämpas. Det är viktigt att markera att svenska villkor och avtal ska gälla på den svenska arbetsmarknaden. Regeringen måste tydligt stå bakom denna princip och agera i linje med denna grundhållning såväl nationellt som på EU-nivå. I en alltmer globaliserad värld behövs ett ökande internationellt samarbete för att förbättra arbetsvillkoren för arbetstagare i vår värld. Vi måste ställa krav på rimliga löner, anständiga arbetsvillkor och en god arbetsmiljö. Vi måste ha en politik som stöder och uppmuntrar arbetsmarknadens parter att arbeta för rättvisa arbetsvillkor både i och i övriga världen. Inför framtida utmaningar inom det arbetsmarknadspolitiska området och för att möta den ökande globalisering, är det av största vikt att erfarenheterna av den svenska modellen lyfts fram och tydliggörs.
mot · GZ02A236 · 2011-09-28 00:00:00 — Sjukas situation på arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reglerna vid uppsägning av sjuka. Vi har fått ett allt hårdare klimat i dagens arbetsliv. Alltför många personer som har en begränsad arbetsförmåga kläms ut i öppen arbetslöshet. Förloppet för den enskilde startar ofta med en kort tids sjukdom. De rehabiliterande insatserna sätts inte in, ingen bryr sig. Med den sjukdomsbild som finns kommer återkommande korta sjukfall och begynnande svårigheter att klara de vanliga arbetsuppgifterna utan att någon på arbetsplatsen gör något för att hjälpa den person som har problem. Det utanförskap som den sjuke upplever blir allt tydligare och personen mår allt sämre. Det hela utmynnar i en längre sjukskrivning. förklarar arbetsgivaren att det inte finns något arbete hos honom för den sjukskrivne utan arbetsgivaren har för avsikt att säga upp personen av personliga skäl. Vid de efterföljande förhandlingarna driver arbetsgivaren sin ståndpunkt och personen sägs upp. Vi anser att det är ett alltför vanligt händelseförlopp för många människor som fortfarande har en restarbetsförmåga. Vi anser att man bör överväga om det behövs en översyn av reglerna vid uppsägning av sjuka.
mot · GZ02A237 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort undantagen i lagen om anställningsskydd vid arbetsplatser med mindre än tio anställda. har arbetsgivaren rätt att göra undantag för två anställda när det uppstår arbetsbrist och arbetsstyrkan ska minskas i företag med mindre än 10 anställda. Den här regeln slår mycket orättvist och det är inte möjligt att på något sätt förhandla eller på annat sätt överpröva arbetsgivarens beslut. Undantagsregeln påverkar småföretagen negativt och skapar otrygghet bland de anställda. Det har visat sig att föräldrar i barnfamiljer, framförallt yngre kvinnor, drabbas mycket hårt av de här reglerna. Vi behöver värna om barnfamiljerna och skapa den trygghet de behöver för att de ska våga bilda familj och på så sätt bidra till att vårt samhälle kan fortsätta att utvecklas. Lagen om anställningsskydd behöver ändras och den orättvisa undantagsregeln för små företag tas bort.
mot · GZ02A238 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företagshälsovård. Den ohälsosituation vi har har delvis sin grund i brister på våra arbetsplatser. Alltför mycket mänskligt lidande kommer från dåliga arbetsmiljöer. Alltför många lyfts ur sjukförsäkringen utan att få något som helst stöd för sin rehabilitering tillbaka till arbete. Det finns inga enkla lösningar på att vända den här utvecklingen utan det behövs en rad olika åtgärder. Vi vill peka på en som vi tror är mycket viktig. Företagshälsovården är en viktig resurs, inte minst i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. säger arbetsmiljölagen att arbetsgivaren ska vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetaren inte utsätts för ohälsa och olycksfall. En arbetsgivare ska svara för att den företagshälsovård som bedöms nödvändig av arbetsförhållandena finns att tillgå. Med företagshälsovård avses en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering. Företagshälsovården ska särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser samt kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktion och hälsa. har vi en företagshälsovård som enligt lagstiftningen inte är obligatorisk. De senaste årens undersökningar av orsaken till sjukfrånvaro visar att mycket har sin grund i förhållandena på arbetsplatserna och då framförallt inom LO-området. har resurserna inom företagshälsovården minskat. Alltför många människor är sjukfrånvarande och många dessutom under alltför långa tider. Oavsett av vilken orsak människor är sjukskrivna är det ändå så att de allra flesta kan återgå till sin ordinarie arbetsplats. Vi tror därför att en bra företagshälsovård utgör en mycket viktig resurs i detta sammanhang. Tillgång till en bra företagshälsovård med god kvalitet och med en inriktning mot ett förebyggande arbete måste bli en rättighet för alla anställda. Man kan inte nog betona vikten av det förebyggande arbetet så att människor inte ska behöva drabbas av olika sjukdomar. Vi anser att det är hög tid att ta sig an denna viktiga uppgift att återuppbygga en bra kvalitetssäkrad företagshälsovård som finns nära arbetsplatserna.
mot · GZ02A239 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krav på villkor i enlighet med kollektivavtal för att betala ut samhällsstöd vid anställningar. Alla vill vi att det ska vara ordning och reda på arbetsmarknaden så att anställda inte utnyttjas men även för att konkurrensen inte ska snedvridas. En mycket god grund för detta är att det finns kollektivavtal som reglerar förhållandena mellan företag och anställda. Det finns en stor mängd stöd till företag som anställer personal. Arbetsförmedlingarna runt om i landet beslutar om dessa stöd. är kravet på arbetsgivarna som får dessa stöd att de har tecknat försäkringar. Det finns också regler om att den fackliga organisationen ska informeras och underteckna sådana anställningsstöd. Det är viktigt att stöden ges så att de inte snedvrider konkurrensen mellan olika företag. I detta sammanhang har den fackliga organisationen ofta mycket bra information att tillföra så att balansen upprätthålls mellan olika företag inom samma bransch. Det är också viktigt att arbetsförhållandena för de anställda följer de kollektivavtal som finns inom en bransch. Vi anser att villkor i enlighet med kollektivavtalets bör vara en självklar förutsättning för att bevilja samhällsstöd vid anställningar.
mot · GZ02A240 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anställningstrygghet vid upphandlingar. är en mycket stor del av kollektivtrafiken upphandlad. Upphandlingarna tenderar att bli allt längre och även större i omfattning. En vanlig situation är att busstrafiken för ett helt län upphandlas för en period av med ytterligare ett eller option. Den här utvecklingen skapar allt större problem för de anställda och deras fackliga organisationer. När en ny entreprenör vinner en sådan upphandling ställs alla anställda utan arbete och sägs upp på grund av arbetsbrist. Den nya entreprenören har ingen skyldighet att ta över personalen i en sådan här situation. Det som oftast inträffar vid sådana tillfällen är att den nya entreprenören väljer ut de som de vill anställa och då blir de äldre ofta utan arbete. Vi anser att reglerna vid sådana här upphandlingar behöver ses över så att de anställda ges företräde till anställning hos den nya entreprenören.
mot · GZ02A241 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta göra en arbetsmiljötillsyn över våra skolor. Situationen är besvärlig på många skolor och förskolor. Det är undermåliga lokaler som inte är underhållna. De är slitna, har dålig ventilation, slitna toaletter, hala och kalla plastgolv, låga bänkar och stolar som inte är anpassade efter elevernas längd och storlek. Skolbänkarna och stolarna är inte ens i närheten av de krav man ställer på de vuxnas arbetsmiljö, och i en vuxen värld skulle de aldrig accepteras. Griffeltavlor förekommer också på vissa skolor, vilket är förödande från hälsosynpunkt. Skolorna är viktiga arenor för våra barn och unga. Det är deras arbetsplats, där tillbringar de många timmar. Vi måste ha skolor som skapar kreativitet och lust till lärande. Man bör se över rutinerna kring arbetsmiljön i skolorna i våra kommuner. Våra barn är värda mer! bör se över möjligheterna att låta göra en arbetsmiljötillsyn över våra skolor.
mot · GZ02A242 · 2011-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åldersdiskriminering. Regeringen fick ta emot betänkandet Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering baserat på den utredning som tillsattes året innan. Det är välkommet. Åldersdiskriminering är en form av diskriminering som inte fått särskilt mycket uppmärksamhet. är ett väldigt åldersfixerat land där många människor antas ha gjort sitt på arbetsmarknaden när man fyllt och ibland till och med tidigare. Ett större svenskt företag dömdes exempelvis i Arbetsdomstolen för att man hade sagt upp personal som fyllt . Även på andra samhällsarenor kan man mötas av ifrågasättande enbart på grund av sin ålder. Ett av dessa är bland annat olika uppdrag där många faller för det så kallade åldersstrecket. Professor , ledande forskare inom medicinsk näringslära, tvingades till exempel att lämna sin tjänst i och fortsätta forskningen i enbart på grund av att han fyllt . Ett förslag som kom 2004 ifrån föreslog att den som fyllt skulle tvingas att lämna sin plats som styrelseledamot till förmån för någon yngre. Trots att många människor fortfarande har mycket att ge på arbetsmarknaden tvingas de till pension eller att flytta till andra länder för att kunna fortsätta sitt arbete, enbart på grund av sin ålder. Ålder skall inte rimligen vara ett hinder för att kunna inneha ett särskilt uppdrag, oavsett om det är på den reguljära arbetsmarknaden, i en förening eller i ett företag. Att få ett arbete eller väljas till ett ämbete skall som i alla andra sammanhang bygga på den kompetens som individen besitter, oavsett ålder. Äldre människor har även en unik livserfarenhet som borde tas till vara bättre på arbetsmarknaden. En översyn bör därför ske av den nuvarande diskrimineringslagstiftningen som ytterligare stärker äldre människors ställning på svensk arbetsmarknad och för olika uppdrag. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02A243 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om heltidsarbete. Det ska löna sig att arbeta. Trots det finns det ca 200 000 personer som helt ofrivilligt jobbar deltid. Det är främst inom serviceyrken som vård, omsorg, handel eller hotell och restaurang. Majoriteten av dessa är kvinnor. Under valrörelsen lovade väljarna att bara man arbetade lite, om så bara deltid, så skulle man få ta del av de nya skattesänkningarna, vilket skulle leda till en bättre hushållsekonomi. har regeringen infört en stupstock i a-kassan för deltidsarbetslösa , utan att vidta några andra åtgärder. Detta leder till att allt fler deltidsarbetslösa kommer att bli heltidsarbetslösa. Frågan är varför många människor tvingas jobba deltid trots att de hellre vill jobba heltid. Vi vill att heltid ska vara en rättighet och deltid en möjlighet. Ensamstående föräldrar är inget undantag i detta. Dessa personer blir redan nu drabbade när regeringen gör förändringar i a-kassan. Regeringen tycks tro att bara man tar bort ersättningarna från löntagarna kommer arbetsgivarna att anställa på heltid. Den socialdemokratiska regeringen tog initiativ till en reform om rätten till heltid där deltid skulle vara en möjlighet. Detta har den nuvarande regeringen sagt nej till. Det är dags att på nytt ta upp detta initiativ för behandling.
mot · GZ02A244 · 2011-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändring av reglerna för lönebidrag så att dessa kan gälla fram till dess att man fyller . I har vi ett system där människor som av olika anledningar har svårt att komma in på arbetsmarknaden på grund av nedsättning av arbetsförmågan kan generera ett lönebidrag som gör att arbetsgivarens kostnad för att ha denne anställd minskar. Detta system gör att tusental människor som annars skulle stå utanför arbetsmarknaden nu har en anställning där samma regler gäller som för alla andra anställda. Problemet är att ett lönebidrag bara utgår till man fyllt . Därefter får arbetsgivaren stå för hela lönekostnaden. Detta kan ge stora problem för små ideella föreningar som kan få sina lönekostnader höjda med flera . En annan aspekt är att det inte är troligt att någon vågar anställa en som är med lönebidrag eftersom man kan få väldigt höga lönekostnader om denne väljer att jobba till 67. Frågan om möjlighet att ha lönebidrag till man fyller har varit aktuell i . sedan lagen om anställningsskydd ändrades så att man har rätt att stanna kvar i anställningen till dess man fyller . Då menade arbetsmarknadsutskottet och att en anvisning för en person som fyllt i allmänhet inte var motiverad, vilket dock inte skulle utesluta möjligheten till detta. Frågan har tagits upp vid ett flertal tillfällen. Vid behandlingen av budgetpropositionen redovisade regeringen sin syn i frågan. Regeringen ansåg att vem som ska ha rätt till ett arbetsmarknadspolitiskt program måste bedömas utifrån det övergripande målet att bryta utanförskapet för dem som står längst från arbetsmarknaden och att de arbetsmarknadspolitiska resurserna i första hand ska riktas till dessa arbetssökande. Regeringen ansåg att lönebidragsanställda inte normalt tillhör denna grupp. Mycket talar för att vi behöver arbeta längre än . Det finns därför anledning att ompröva tidigare beslut och öppna upp möjligheten att ge lönebidrag även till personer som är .
mot · GZ02A245 · 2011-09-21 00:00:00 — Ensamarbete och psykosocial arbetsmiljö tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ensamarbete och psykosocial arbetsmiljö. Antalet butiksrån och förekomsten av skjutvapen i samband med rån fortsätter att öka. Störst är rånrisken i storstadsregionerna och vid stängningsdags. Rånen innebär ett trauma för de utsatta och en utbredd rädsla för att utsättas för våld och hot i sitt arbete. Oron är en stressfaktor och därmed ett arbetsmiljöproblem, som dock ofta hamnar i skymundan av frågor som rör fysisk arbetsmiljö. Ensamarbete är en nyckelfråga, då två tredjedelar av butiksrånen riktas mot ensambemannade butiker. och har tillsammans med polisen utarbetat ett program för att förebygga butiksrån. Parterna på arbetsmarknaden har ett stort ansvar för det förebyggande arbetet men även arbetsmiljölagstiftningen och föreskrifter är viktiga för att förebygga butiksrån. Arbetslivet har förändrats sedan föreskrifter om ensamarbete, våld och hot i arbetsmiljön samt systematiskt arbetsmiljöarbete författades. För att skyddsombudet ska få genomslag för sina krav behövs skarpare skrivningar om arbetsgivaransvaret i föreskrifterna. är arbetsgivaren skyldig att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet. Denna skyldighet omfattar också den särskilda risk som ensamarbete kan innebära. Det är tydligt uttryckt att arbetsuppgifter som innebär en påtaglig risk för våld eller hot om våld inte får utföras som ensamarbete. Andra föreskrifter inskränker ensamarbete vid påtaglig risk och stark psykisk påfrestning. I stället borde vikten av att beslut om ensamarbete måste föregås av en ordentlig riskbedömning betonas. Dessutom borde arbetsgivaren åläggas att precisera hur ensamarbete ska organiseras, rutiner för stöd och hjälp, kompetens hos arbetsledning osv. bör ges i uppdrag att se över föreskrifterna om ensamarbete. I översynen bör särskilt övervägas hur föreskrifterna kan skärpas i syfte att tydliggöra arbetsgivarnas ansvar när det gäller att i största möjliga mån eliminera risker vid ensamarbete.
mot · GZ02A247 · 2011-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbetalning av aktivitetsstöd. har arbetssökande inte förbrukat sina dagar med a-kassa när de fått aktivitetsstöd när de har deltagit i arbetsmarknadspolitiska program, men enligt nuvarande regler räknas dagar med aktivitetsstöd in i den långa ersättningsperioden för a-kassan. Aktivitetsstödet ska som tidigare betalas ut av , men alla uppgifter om nivån på ersättningen och hur många ersättningsdagar som finns kvar ska komma från a-kassorna. Det kommer att ställa stora krav på informationsutbytet mellan a-kassorna och . För ersättningstagarna skulle det vara bättre om a-kassorna hade ett samlat grepp om arbetslöshetsersättningen och aktivitetsstödet. Då skulle det gå snabbare att få korrekta beslut vid byte av aktivitet och man skulle slippa vända sig till två olika institutioner. En överflyttning av utbetalningen till a-kassorna skulle också minska risken för felaktiga utbetalningar. Resurserna skulle utnyttjas bättre, det skulle bli mer kostnadseffektivt och underlätta för a-kassornas handläggare om a-kassorna fick sköta utbetalningarna. är det a-kassorna som tar fram underlaget för ersättningsbeslut. Regeringen bör därför skyndsamt utreda om det skulle vara en fördel att överföra betalning av aktivitetsstöd till arbetslöshetskassorna.