mot · GZ02MJ382 · 2011-10-04 00:00:00 — Samma anda av samarbete och hänsyn som gjorde sig gällande när skyddades borde kunna prägla diskussionerna om , även om regelverken och verktygen för att få till stånd ett skydd skiljer sig åt mellan de två polerna. Vi anser att satsningar bör göras för att långsiktigt skydda den arktiska miljön och stödja den lokala befolkningens ekonomi, hälsa och kultur. omfattas av ett miljöskyddsprotokoll som förbjuder utvinning av naturtillgångar . En liknande reglering behövs för . De delar av som historiskt har varit skyddade, på grund av ett permanent havsistäcke, måste skyddas med ett starkt bindande regelverk och fredas från naturgas, oljeexploatering och destruktivt fiske. I resten av det geografiska bör ingen ny oljeborrning eller djuphavsborrning tillåtas, inte heller fiske med destruktiva redskap eller på hotade fiskbestånd. Det innebär att förvaltningsplaner som följer vetenskapliga råd snabbt bör upprättas för ett uthålligt fiske. Som ett av få länder i utan ekonomiska intressen i har som ordförandeland en lysande möjlighet att arbeta för att ett sådant skydd blir möjligt. bör under sitt ordförandeskap i arbeta för att utveckla samarbetet i regionen samt uppmärksamma miljökonsekvenserna av exploatering av naturresurser från området kring . Energieffektivt och förnybar energiförsörjning Under den borgerliga regeringstiden har försprång internationellt tappats bort. Investeringarna och utvecklingen går fortare i andra länder. Den borgerliga regeringen planerar att minska stödet till solenergi och har stoppat möjligheten för svenska företag att pröva innovationer i full skala sedan stödet för lokala klimatinvesteringar tagits bort. Regeringen har också misslyckats med att få fart på energieffektiviseringen, som är den billigaste klimatåtgärden. Vi vill införa ett system med så kallade vita certifikat, som innebär att energibolagen måste köpa en viss mängd certifikat som elkonsumenten får för energibesparingsinvesteringar. har motsatt sig förslaget med argumentet att det är svårt att mäta hur stor energibesparing en åtgärd ger. Vi menar att ett första steg skulle kunna vara att slå fast schablonbesparingar för specifika åtgärder. Det viktiga är inte att få fram den exakta energibesparingen utan att stimulera investeringar investeringar som både ger jobb och minskar importberoende av fossila bränslen. Vindkraften har utvecklats positivt i . Den socialdemokratiska regeringen påbörjade satsningen på vindkraft och satte på plats ett antal styrmedel. Detta har den borgerliga regeringen förvaltat men den har inte haft intresse av att tillföra några nya styrmedel. Snarare tvärtom, med satsningar i ny kärnkraft och införande av ett sk. kommunalt veto mot vindkraft. Andra länder har fullföljt och utvecklat vindkraften men inte . Därför har halkat efter, trots att har mycket lämpliga arealer för vindkraft. hade 2002 hälften så mycket vindkraft som . har tjugofaldigat mängden vindenergi och har nästan dubbelt så mycket vindkraft som . har samma nivå på vindkraften som hade 2002. De främsta drivkrafterna till vindkraftens ökning i är elcertifikaten, koldioxidskatten och EU:s utsläppsrätter. Det kommunala vetot riskerar att stoppa processen med vindkraftsutbyggnaden och bör därför avskaffas. Kostnaderna riskerar också att höjas eftersom verken inte kan byggas på de mest optimala platserna, alternativt måste flyttas till platser där de stör naturvärden mer. bedömer att det behövs 30006000 vindkraftverk för en produktion på . ligger ansökningar om 6000 vindkraftverk hos länsstyrelserna. Enligt de 90 översiktsplaner som kommit till finns planmässiga förutsättningar att producera (att jämföra med kärnkraften som producerade 2009). Siffran är , och alla översiktsplaner har ännu inte slutredovisats. Vi menar att mängden elcertifikat måste utökas för att vi ska kunna klara planeringsmålet på . räcker den endast till . Solenergin utvecklas positivt i , men ännu är priserna på solceller höga. Priserna har gått ner och vi menar att ytterligare stöd kan få branschen att ta fart. Därför menar vi att det är fel att ta bort stödet och vi vill också öka anslaget till stöd (förslaget återfinns i vår budgetmotion under utgiftsområde 21 Energi). För att klara de delmål mot 2050 som kommissionen nu slagit fast och som den ställt sig bakom måste det svenska omställningstrycket öka. kan inte som bara besluta om ett mål och sedan hoppas att marknaden klarar detta med de ytterst små politiska signaler som finns från regeringen. Det som driver på omställningen är yttre faktorer och den internationella marknaden som i sig är politiskt driven, men inte den . riskerar att halka efter, och svenska jobb är i fara när svenska företag får högre kostnader och större beroende av fossila bränslen. Svensk import av olja kommer till från . I en rapport konstaterade oljebolaget att de norska fyndigheterna räcker till. Vi behöver stegvis ta bort den skattereduktion som den industri som ligger utanför handelssystemet med utsläppsrätter har så som Klimatberedningen har rekommenderat. Regeringen har börjat det arbetet men vi anser att detta går för långsamt. Den industriella verksamhet som inte omfattas av EU:s handel med utsläppsrätter får ett avdrag på av koldioxidskatten. blir avdraget av koldioxidskatten. En skatt på fluorerade växthusgaser (HFC) bör införas i enlighet med regeringens utredning SOU 2009:62. Skatten skulle beräknas utifrån den skatt som finns på koldioxid och den växhusgaspåverkan som HFC-gasen har. Utredaren föreslår också en destruktionspremie för den som lämnar in och låter förstöra gasen. De fluorerade växthusgaserna har betydligt större klimatpåverkan än koldioxid. Därför ger relativt små minskningar stor effekt på svensk klimatpåverkan. En skatt på fluorerade växthusgaser finns i och , och en svensk skatt skulle således minska brottsligheten för att undvika skatt i dessa länder. Skatten beräknas när kostnaden för destruktionspremien är dragen ge en intäkt på ca 100 miljoner. Trafiksektorn har länge varit ett orosmoln i klimatpolitiken eftersom utsläppsnivåerna inte har minskat. För tillväxt och samhällsutveckling är transporter och infrastruktur mycket viktigt. är våra transporter helt beroende av import av fossila bränslen som på lång sikt kommer att drabbas av betydligt större prishöjningar än p.g.a. minskad oljetillgång och internationella åtaganden om utsläppsminskningar. Det kommer då att belasta hela det svenska samhället, om inte trafiksektorn redan nu börjar ställa om till att bli fossiloberoende snabbt. Framförallt människor i glesbygd med små möjligheter till kollektivtrafik och människor i storstäder som har långa sträckor till jobbet riskerar att drabbas. Vi har stora behov i det moderna samhället att transportera både oss själva och de varor som vi är beroende för vår välfärd att kunna handla med. Därför bör vi i större utsträckning än regeringen ta initiativ till en snabbare omställning av trafiksektorn. För varje mängd fossilt bränsle som vi slutar att importera och som vi istället kan utvinna på hemmaplan skapas nya arbetstillfällen i . Skatten på koldioxid syftar till att bygga starkt och öka vår konkurrenskraft. Den bör efter hand justeras på ett sätt som upprätthåller ett kontinuerligt omställningstryck i riktning mot minskade koldioxidutsläpp i . Just nu upprätthåller ett ökat oljepris ett omställningstryck tillsammans med den indexuppräkning som görs av skatten, men en utredning behöver göras för att avgöra vilket omställningstryck som är lämpligt i fortsättningen. har i sitt meddelande Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle konstaterat att hela EU bör göra årliga minskningar för att klara delmålen . För att den svenska trafiksektorn inte ska tappa fart i omställningen och påverka möjlighet att uppfylla sitt åtagande i EU om utsläppsminskningar, måste koldioxidskatten på fossila drivmedel stegvis höjas för att möta dessa minskningsmål. Det är också väsentligt att samhället får klara långsiktiga signaler, och därför bör regeringen fastställa en långsiktig plan för stegvisa höjningar av koldioxidskatten som korrelerar mot utsläppsminskningar i linje med ovanstående. I detta sammanhang kan också investeringar som leder till minskade utsläpp räknas in. Andelen miljöbilar i nybilsförsäljningen ökade enormt , från till . Men har ökningen avstannat och andelen miljöbilar börjar sjunka. var andelen miljöbilar . Regeringens mål med en fossilfri fordonsflotta kommer allt längre bort för var månad som går. Miljöbilar finns både som energisnåla fossildrivna bilar och bilar som drivs på förnybara drivmedel. Av klimatskäl är det en helt fossilfri fordonsflotta som är målet, men på vägen dit har de energisnåla bilarna en viktig roll i att minska utsläppen. Andelen bilar som drivs med förnybara drivmedel har minskat ännu mer än andelen miljöbilar. Etanolbilarnas andel har minskat med två tredjedelar. var utsläppen av växthusgaser från inrikestransporter en tredjedel av de totala utsläppen. Det är till skillnad från andra sektorer en ökning jämfört med . Men 2007 inföll ett trendbrott när utsläppen började minska. Efter att ha minskat vänder nu utsläppen åter uppåt. Enligt preliminära uppgifter från ökade utsläppen från trafiken med 2010 jämfört med . Ökningen av miljöbilar kan härledas från de styrmedel och stödåtgärder som redan den socialdemokratiska regeringen införde. Också en ökad medvetenhet om klimatproblemen hos de svenska bilköparna och regeringens miljöbilspremie kunde lägligt stötta den utvecklingen. Men har regeringen avskaffat premien, planerar att ta bort reduktionen av förmånsbeskattningen samt tvekar kring skattereduktionen för etanol. Detta påverkar inte bara de svenska klimatmålen utan också de problem med partikelhalter som finns i de svenska storstäderna och som kritiserats av EU. Tjänstebilsmarknaden är ofta styrande för hur personbilsparken ska se ut . Därför är stimulanser till bilar med lägre klimatpåverkan i tjänstebilssektorn väsentligt. Regeringen deklarerade i vårpropositionen att den vill ta bort nedsättningen av förmånsvärdet för etanolbilar. Nedsättningen har varit av förmånsvärdet. Ett tak på finns dock. Detta kommer att få stora konsekvenser för etanolbilsförsäljningen och också biltillverkarnas intresse att ta fram etanolanpassade fordon till den svenska marknaden. Speciellt illa är det för alla de mack-ägare som efter införandet av den så kallade pumplagen investerat i etanolpumpar. Önskvärt är också att se om det går att utveckla förmånsvärdesystemet till att också främja energieffektivare bilar oavsett bränsle. Regeringen planerar att behålla nedsättningen (max 16 000) för gasbilar och ladd-hybridbilar. Att ensidigt ta bort nedsättningen för etanol kommer att innebära en för stor belastning på det redan hårt ansatta nätet för fordonsgas, vilket kommer att leda till en högre inblandning av fossilgas i fordonsgasen och även förtar en stor del av klimatnyttan. Vi vill istället behålla samma system som där nedsättningen av förmånsvärdet för etanoldrivna fordon ingår. För att inte etanolförsäljningen helt ska ta stopp i bör skattebefrielsen finnas kvar. Regeringen är oklar kring om en skatt åter ska tas på etanol som drivmedel då undantaget går ut. Vi menar att regeringen måste vara tydlig med att skattebefrielsen ska behållas. Bilar som är anpassade för drift med E85 (etanol ) kan också köras på bensin, och priset för dessa båda bränslen är helt avgörande för vilket bränsle merparten av bilägarna väljer. Regeringen har valt att stanna upp tempot, och försäljningen av nya miljöbilar minskar. En supermiljöbilspremie finns på förslag men den kommer bara att gynna människor som har råd att köpa mycket dyra miljöbilar, och reformen skapar som vi bedömer det ett otillräckligt omställningstryck. Vi föreslår istället ett system med stegvisa miljöbilsbonusar där bilar med lägre utsläpp får en premie. Men vi tror också att vi kan driva på utvecklingen ännu mer genom att införa en registreringsskatt för bilar med koldioxidutsläpp över en viss nivå. I och finns sådana system med registreringsskatt och miljöbilsbonus. är på väg att införa det. Vi föreslår ett system där registreringsskatten ska vara i steg om och max vara . Den neutrala zonen föreslås ligga på koldioxid per kilometer. Maximal skatt får bilar över koldioxid per kilometer. Motsvarande steg ska gälla för miljöbilsbonusen där den första bonusen på infaller från koldioxid per kilometer (den nuvarande miljöbilsdefinitionen) och sista steget (mindre än koldioxid per kilometer) får samma bonus som regeringens supermiljöbilspremie . och beräkningar av fossilpåverkan från bilar som drivs med biodrivmedel (E85 och biogas) bör ligga till grund för hur dessa bilar ska bedömas i systemet. Systemet bör justeras med förändringen av miljöbilsdefinitionen 2013 så att bonus endast utgår till miljöbilar enligt den nya definitionen. Vi bedömer att systemet kommer att bli statsfinansiellt kostnadsneutralt. Det bör gälla samtliga bilar som nyregistreras i . System med miljöbilsbonus och registreringsskatt Utsläppsgräns gr CO2/km Regeringen har aviserat nya skärpta miljöbilsdefinitioner från . Vi ställer oss bakom det förslaget; det är en del i ett omställningstryck för en värdeburen tillväxt. Men regeringen bör ge långsiktiga signaler till marknaden och konsumenterna om hur miljöbilsdefinitionerna ska utvecklas. En sådan plan, liksom utvecklingen av koldioxidskatten, bör beslutas med så stor enighet som möjligt i för att skapa ett långsiktigt stabilt omställningstryck som inte riskerar att förändras vid varje val. Vi vill införa en vägslitageavgift för tunga fordon. Vi menar att det är en del i att skapa en värdeburen hållbar tillväxt och skapa ett omställningstryck i som leder till att vi säkrar arbetstillfällen och exportinkomster i en värld som snabbt anpassar sig till minskade utsläpp av koldioxid. En vägslitageavgift är en avståndsbaserad skatt på lastbilstransporter för alla tunga lastbilar som trafikerar vägnätet i såväl svenska som utlandsregistrerade. Detta innebär en internalisering av externa effekter från lastbilstrafiken. Det möjliggör nya investeringar i infrastruktur som gynnar exportindustrin i stort, seriösa aktörer i åkerinäringen och den svenska samhällsekonomin. Liknande avgifter för lastbilstrafiken finns i och . Två länder som väntas följa är och . Även i finns ett intresse för en avståndsbaserad skatt. Dessutom finns ett frivilligt ramdirektiv i EU för avgifter för lastbilstrafik. En svensk skatt bör vara utformad på ett sådant sätt så att teknik som ombordutrustning i lastbilarna är harmoniserad med liknade system i EU. Den avståndsbaserade skatten på lastbilstransporter ska vara differentierad efter vilken så kallad euroklass på avgasreningen lastbilen har. Ju nyare lastbil och därmed högre euroklass innebär lägre skatt. Vid införandet av en vägslitageavgift ska hänsyn tas till skogsindustrin som saknar alternativ till transport på väg. En möjlig lösning för detta är att geografiskt differentiera avgiften. De största trafikrörelserna för hushållen är arbetspendlingen. utgör reseavdraget en dålig politisk koherens eftersom det gynnar utsläpp framför resor utan utsläpp. Vi menar därför att regeringen bör utforma ett förslag med fordonsneutrala reseavdrag för att gynna dem som reser kollektivt eller cyklar. Sikas stora resvaneundersökning visar att de längsta arbetsresorna har personer i pendlingskommuner och förortskommuner och inte i glesbygdskommuner som ofta anförs i debatten. Förslaget om ett färdsättsneutralt reseavdrag skulle innebära att reseavdraget förenklades avsevärt. Avdraget skulle vara en fastlagd summa per kilometer för avståndet mellan arbetsplatsen och bostaden. Det innebär att den som ville cykla till jobbet inte skulle missgynnas ekonomiskt och att kollektivtrafikåkande stimuleras och blir ekonomiskt mer fördelaktigt. Men det skulle också minska trängseln i våra storstäder och förbättra luftkvaliteten. Vi föreslår att ett sådant system utreds för införande . Utredningen bör också hitta möjligheter till undantag för långa pendlingsresor i områden där kollektivtrafik saknas. Lokala klimatinvesteringar och biogas levde under den unika situationen att BNP ökade men utsläppen av växthusgaser minskade. Det politiska åtagandet var då att skapa värdeburen tillväxt och det lyckades. En del var införandet av koldioxidskatt men också investeringar. Alla utsläpp är lokala. Det visade alla kommuner i sitt mycket starka klimatarbete och . När sammanfattade de lokala stödprogram som då fanns (Klimp och LIP) fann man att dessa minskat utsläppen av växthusgaser med . Det motsvarar två tredjedelar av den svenska utsläppsminskningen dessa år och det bevisar att politiska investeringar är nödvändiga och framgångsrika. Det är också viktigt att de som betalar olika klimatskatter ska veta att en del av pengarna används för att investera i ytterligare åtgärder som minskar utsläppen och ställer om samhället. Vi vill införa ett nytt system med stöd för lokala klimatinvesteringar om 20122015, alltså 400 miljoner . Stöd till lokala klimatinvesteringar ska kunna sökas förutom av kommuner även av företag, ideella organisationer eller alla i samarbete. Huvudinriktningen ska vara åtgärder för energieffektivisering och för ökad produktion och konsumtion av förnybar energi. Vi tror att försöksprojekt och pilotanläggningar för att stimulera nya innovationer och idéer kan bli en viktig del av anslaget. Svenska företag kan på så sätt få möjlighet att pröva ny teknik, vilket vi tror kan stimulera framtida exportmöjligheter. Biogasproduktionen i de svenska städerna byggdes upp mycket med statligt stöd i Klimp och LIP. Utvecklingen har varit stark men har trots det inte hängt med efterfrågan som har varit ännu starkare. Grundproblemet är att de kommuner som ännu inte gjort det måste öka insamlingen av hushållskompost och ta hand om avloppsslam för rötning. Vi tror att det nya stödet kan vara lösningen för att få fart på denna utveckling. De internationella förhandlingarna i , , 2010 om FN:s konvention för biologisk mångfald blev en framgång för skyddet av värdefull natur. drev tillsammans med EU att skyddet skulle bli , men resultatet blev av olika biotoper på land. presenterade också nu i vår en strategi för skyddet av natur i unionen. Vi välkomnar liksom regeringen dessa båda dokument, men är det tid att visar att det finns handling bakom det arbete som man bedrivits i den internationella diskussionen. Om vi i vill behålla vår trovärdighet, så måste vi visa att vi kan skydda den biologiska mångfald som vi är satta att förvalta i . Skogen, vårt arv Ner över sträcker sig en kil av taigan och bildar ett unikt skogsområde med en rik biologisk mångfald värdefull för hela världen. är skogen en viktig naturresurs med vars hjälp vi byggt upp den svenska välfärden och som är bas i svensk sysselsättning framför allt för områden där andra jobb blir svårare och svårare att få. Skogen ska förvaltas i balans mellan naturvårdsintresset, arvet vi har att lämna vidare och naturresursen som ger sysselsättning till tusentals. Denna samregim mellan naturvård och skogsbruk är en skör balans. Den borgerliga regeringen har brutit denna tradition. Vi behöver göra sociala investeringar i vår natur som gör att det arv vi har fått, den skandinaviska kilen av taigan, bevaras. Men det är också så att den biologiska mångfalden är en nyckel till ekosystem som klarar klimatförändringarna, det visar ny forskning.4 Regeringens skogspolitik är på väg att misslyckas. Ambitionerna för att skydda värdefull skog och biologisk mångfald sänktes under förra mandatperioden och har trots löften inte återupprättats. Ett av de 16 nationella miljömålen handlar om levande skogar. Det har ett delmål som säger att produktiv skogsmark nedanför det fjällnära området behöver få ett långsiktigt skydd, alltså undantas från produktion, . I den statliga budgeten för sänktes anslaget till skydd av värdefull natur med ca 200 miljoner, vilket är av anslaget. 2011 kunde regeringen genom att lägga ihop olika budgetposter och jämföra det med en av dem i den föregående budgeten påstå att anslaget hade ökat med 190 miljoner, trots att det i praktiken enbart ökat med 29 miljoner. Regeringens strategi att låta byta till sig skog för skydd är otillräcklig. Det som regeringen kallade för det ojämförligt största steget för skydd av skogen har visat sig ta , och räknar med att den bytesmark som har att spela med inte räcker till för att nå de uppsatta målen . Regeringen måste ta situationen för den biologiska mångfalden i den svenska skogen på större allvar, i linje med de beslut som togs på det internationella toppmötet om biologisk mångfald i . har det uppmärksammats att skogsbolag som har stora frivilliga avsättningar avverkar annan värdefull skog med många hotade arter. Därför bör också kvaliteten på de frivilliga avsättningarna granskas. Det har också visat sig att vissa länsstyrelsers arbete med att kartlägga skogar med höga naturvärden släpar efter. Vi måste undersöka om dessa länsstyrelser behöver resursförstärkning för att klara sitt arbete eller om vi kan omfördela för att prioritera detta viktiga uppdrag. Vi vill förstärka anslaget för skydd av värdefull natur med . Vi föreslår att anslaget ökas med 200 miljoner 2012, 200 miljoner 2013, 200 miljoner 2014 och 200 miljoner 2015. Vi vill också se över de resurser länsstyrelserna har för att kartlägga värdefulla skogar för att se om de kan omprioritera. Vi menar slutligen att behöver en långsiktig plan för att uppfylla de åtaganden vi gjort i och den strategi som presenterade. Regeringen bör återkomma till med en sådan långsiktig plan. En stor del av de hotade arter som finns upptagna på Artdatabankens listor trivs i strandmiljö. Den omläggning av strandskyddet som regeringen gjort riskerar att leda till en alltför stor exploatering av strandmiljöer och därmed hota dessa arter. Också friluftslivet och den för oss svenskar så grundläggande allemansrätten urholkas i och med den nya lagstiftningen. Risken är nu stor att stränderna blir tillgängliga för ett fåtal i stället för alla. Regeringens proposition 2010/2011:64 innebar ett tydligt uttryck för denna försvagning: uppluckrade regler som kan slå hårt mot allemansrätten och innebära ett steg tillbaka i klimat- och miljöarbetet. De lättnader som införts som gäller glesbygd anser vi socialdemokrater vara helt rimliga, men den ökade bebyggelse som lagen öppnar för i områden med redan högt exploateringstryck drabbar den biologiska mångfalden och allemansrätten. Vi menar också att länsstyrelsernas möjlighet att överpröva besluten bör återinföras. Regeringen bör återkomma till med justeringar av strandskyddet som säkrar den biologiska mångfalden, ökar tillgången till stränderna och gynnar friluftslivet i hårt exploaterade områden. Vi vill ha en livskraftig vargstam i . Politiken för att åstadkomma det bör kännetecknas av långsiktighet och bredd. Vi behöver en 20-årsplan för att förstärka genetiken och därmed den långsiktiga livskraften i vargstammen. Regeringens plan sträckte sig bara . Det viktiga är att låta dem som bor i närheten av vargreviren få en chans att delta i förvaltningen av stammen. Vi vill arbeta fram olika metoder och lösningar på de problem och konflikter som finns så långt som det är möjligt. Vi anser att regeringen skulle ha behållit det senaste etappmålet som en långsiktig miniminivå och att det var ett misstag att införa ett tak för stammen. Självklart borde det vara en miniminivå som gäller både för vargstammen och för den regionala förvaltningens skull. Regeringens och riksdagsmajoritetens tak innebar att man inte litade på den regionala organisationens förmåga att själv förvalta. Vi är skeptiska till inplanteringen av varg. Vi vill hellre underlätta den naturliga invandringen. Enligt experterna räcker det med en invandrad varg för att vi ska få ordning på de genetiska problemen i den svenska vargstammen.