mot · GZ02Fi242 · 2011-09-29 00:00:00 — De senaste decenniernas skolreformer har kommit att leda till stora förändringar för svensk skola, reformer vilka haft en tydlig ideologisk drivkraft och inte grundat sig på praktisk erfarenhet eller faktiska behov. , såväl som flera internationella undersökningar, till exempel Timms och , har fastslagit att svensk skola tappat i kvalitet och att svenska elevers studieresultat blivit sämre vad gäller kunskaper i matematik, naturvetenskap, läsförståelse och problemlösning.78 79 80 Samma undersökningar gör gällande att även disciplinen försämrats, som det visar sig att svensk skola har blivit allt mer segregerad och ojämlik. , som eftersträvar en likvärdig skola och ett undervisningssystem i internationell toppklass, vill genomföra en rad genomgripande förändringar för att komma tillrätta med den mycket allvarliga situation svensk skola befinner sig i. menar att staten ska återta huvudmannaskapet för den svenska skolan. Trots ett massivt motstånd från den svenska lärarkåren och deras fackföreningar genomfördes kommunaliseringen 1991. Detta har visat sig vara ett stort misstag. Precis som menar att ett förstatligande av skolan framförallt ska innebära att staten dels tar på sig ansvaret för finansieringen av skolan (det ska inte vara möjligt att använda de statliga pengarna för annat än syftet), dels fungerar som arbetsgivare åt lärare och rektorer. Vidare ska staten garantera likvärdighet till exempel vad gäller skolledning, studie- och yrkesvägledning, speciallärare, undervisningsmaterial, elevvård, skolmåltider och kompetensutveckling. betonar valfrihet och inflytande för föräldrar och elever i den svenska skolan, varför vi i grunden är positivt inställda till det fria skolvalet och friskolereformen. Att dessa båda reformer verkligen kommit att innebära en ökad valfrihet framkommer inte minst i en rapport, där man skriver att de fristående skolorna bidrar till valfriheten inom skolområdet, en valfrihet som uppskattas av föräldrar.81 Dock ska vi vara medvetna om att dessa båda reformer även medfört flera negativa konsekvenser för den svenska skolan. I den nämnda rapporten skriver till exempel att flera valfrihetsstudier visar på segregerande tendenser avseende elevernas sociokulturella, prestationsmässiga och etniska bakgrund till följd av fristående skolor.82 Vidare har friskolereformen kommit att skapa en rad problem för kommunerna och den kommunala skolan. Eftersom det är som beslutar huruvida en friskola ska få starta eller inte, är det mycket svårt, om inte omöjligt, för en enskild kommun att skapa en långsiktig planering för kommunens skolverksamhet, vilket ofta leder till ökade kommunala kostnader. För många friskoleetableringar i en enskild kommun kan också leda till skolnedläggningar, inte minst av de mindre skolorna och skolor på landsbygden, vilket paradoxalt nog kan få följden att valfriheten minskar som den kommunala servicen försämras. Ytterligare ett problem i sammanhanget är att uppdragen skiljer sig åt för en skola och en friskola. Även om regeringen fick igenom en ny skollag 2010, som bland annat innebär att skillnaderna mellan kommunala skolor och friskolor minskat, finns det fortfarande stora skillnader mellan dessa båda skolformer. En kommun har inte minst ett särskilt ansvar för att upprätthålla skolplikten, att ta hand om eleverna om en friskola går i konkurs, att ta hand om elever med särskilda behov, att ha ett uppföljningsansvar till dess att eleven fyller , att organisera fritidshem, att övergripande organisera skolan inom kommunens gränser, att fördela resurserna, se till att det finns skolor där människorna bor, och så vidare.83 84 Även om i grunden är positivt inställda till friskolereformen som sådan, inser vi att den också kommit att skapa en rad problem. Därför menar vi att det måste bli svårare att starta friskolor än vad det är . Vi förordar därför ett system likt det finska, där det måste finnas ett påvisbart behov av den utbildning som en ny privat skola avser ge, till exempel en viss pedagogisk profil eller språkskola. Så länge vi har en skola, och innan den svenska skolan återförstatligats, bör kommunerna ges möjlighet att lägga in ett veto mot startandet av friskolor, till exempel om det är uppenbart att en nyetablering av en friskola kommer att orsaka kommunen stora organisatoriska och kostnadsmässiga svårigheter, om elevunderlaget inte motiverar en ny friskola. Vi vill dessutom införa en lag om ett förbud mot så kallad avknoppning av kommunala skolor. De kommunala skolorna har under tid byggts upp av skattemedel, och de skolor som avknoppats säljs ofta till kraftiga underpriser, vilket i princip kan jämställas med förskingring av skattebetalarnas medel. Dessutom kan mångfalden bli svagare då det kommunala alternativet inte längre finns tillgängligt för kommunens invånare. Ett fritt val måste ju rimligen också gälla valet av skola. vill, i likhet med , förbjuda uttag av vinster från friskolor. Bakgrunden är att vinsterna enligt flera undersökningar bland annat möjliggörs genom lägre lärartäthet. Dessutom har det förekommit att riskkapitalbolag tagit ut vinster i friskolor som de sedan fört utomlands. Det har också uppdagats att flera friskolor där vinster tagits ut har misskötts. Detta har medfört att eleverna har farit illa med förstörd studiegång som följd.85 Det är i sammanhanget viktigt att påpeka att står ut som ett av få länder där vinstdrivande friskolor tillåts. Regeringen med i spetsen har tidigare lovat att sjösätta en utredning som utvärderar de senaste skolreformerna och vinstuttag för friskolor. menar att denna utredning bör påskyndas. Vi vill också ge Skolinspektionen ökade resurser för att säkerställa att både kommunala skolor, friskolor och konfessionella friskolor följer gällande bestämmelser, lagar och skollagen. Det har uppdagats missförhållande i skilda skolformer men framför allt i konfessionella friskolor. Vi Sverigedemokrater anser det vara en självklarhet att alla landets skolor följer gällande lagar och regler. har vi kunnat se en ökad invandring och en allt mer misslyckad integrationspolitik, vilket kommit att leda till svåra problem inte bara i samhället som helhet utan även i den svenska skolan. Utmärkande i är de stora skillnaderna mellan elever med svensk och utländsk bakgrund.86 Bland elever med utländsk bakgrund är det var fjärde pojke och flicka som inte klarar målen. Det framgår också att problemskolorna är koncentrerade till våra storstadsregioner och förorter. I t ex invandrartäta i var det av avgångseleverna som var behöriga att söka till gymnasiet, vilket innebär att över två tredjedelar av eleverna på denna skola inte kunde söka in på gymnasiet.87 Även i den senaste Pisarapporten framkommer de stora skillnaderna mellan infödda elever och elever med utländsk bakgrund.88 Det är i själva verket så att i är skillnaderna mellan dessa elevgrupper en av de största i hela undersökningen. Det mångkulturella samhällets misslyckande är totalt.89 Alla människor behöver tas om hand av andra. Att i svåra och sjuka stunder kunna lita på en tillgänglig och högkvalitativ vård är en viktig grundpelare för att känna trygghet i sitt vardagliga liv. Ingen medborgare ska behöva oroa sig för att inte få den hjälp som fordras när kroppen inte orkar fullt ut själv. Mötet med vården ska alltid präglas av värdighet och förtroende, inte minst i livets slutskede. 9.1En svensk sjukvård i världsklass Medicinskt sett har svensk hälso- och sjukvård länge rankats högt i internationella studier och jämförelser, trots återhållsamma satsningar.90 Till viss del har verksamheten hållits fungerande tack vare effektiviseringar men, inte att förringa, även på grund av att vårdpersonalen tvingats jobba under hård press. De uteblivna resurserna har i förlängningen även inneburit att utbudet av svenska vårdplatser numera tillhör lägsta.91 Dessutom visar studier på stora skillnader inom vården mellan olika delar av landet. anser att det för att komma tillrätta med problemet krävs en skärpt tillsyn av sjukvårdens ansvarsområden och eventuellt en mer detaljerad styrning över landstingen och regionerna. Vi tror även att ökade resurser för administrativ personal kommer att underlätta läkarnas uppgifter och därmed bidra till en generell höjning av både kvalitet och effektivitet inom vården. Därutöver förordar att hälsoundersökningar skall vara obligatoriska för alla som söker uppehållstillstånd i . Detta minimerar risken för spridning av sjukdomar som genom tidigare satsningar i princip utrotats i vårt land, eller förekommit, som den enskilde sökande direkt vid ankomst till får en etablerad kontakt med sjukvården. målsättning är att den svenska hälso- och sjukvården ska hålla hög internationell kvalitet och kunna erbjuda patienten de allra senaste kunskaperna, de mest avancerade behandlingsmetoderna, den nyaste tekniken och välfungerande läkemedel för att kunna bota, lindra och förebygga sjukdomar och ohälsa. Alla patienter ska ha rätt till vård av högsta kvalitet och tillgänglighet, oavsett var i landet de bor. För att vi skall närma oss målet om en svensk sjukvård i världsklass krävs det att tillgängligheten förbättras, att vi utvecklar, förbättrar och förnyar sjukvården så att fler personer med dödliga sjukdomar kan räddas till livet, att kroniska sjukdomar kan behandlas så att patienten kan fortsätta leva ett fullgott liv samt att patienter som har en dödlig sjukdom och som upplever ett stort lidande får en kvalificerad palliativ vård i livets slutskede. Det är för oss självklart att sjukvården ska vara solidariskt skattefinansierad och ges till alla efter behov. presenterar nedan ett antal förslag till åtgärder som vi avser att prioritera. 9.1.1En akut- och tillgänglighetsmiljard Om akutmottagningen fungerar dåligt är det inte bara patienternas hälsa och säkerhet som äventyras. Med sin nyckelposition i hela sjukhusorganisationen ger en illa fungerande akutmottagning återverkningar på sjukhusets samlade verksamhet. Patienter som måste vänta på akutmottagningen, ofta under stark oro, kan tappa sin tillit till vården. Om akutmottagningen fungerar dåligt äventyras medborgarnas förtroende för hälso- och sjukvården i sin helhet, något som inte kan acceptera. Det är enligt oss också oacceptabelt att människor ibland tvingas vänta uppemot för att få vård på en akutmottagning. Målet måste vara att alla patienter som tvingas besöka akutsjukvården får en kvalificerad diagnos och ingen ska behöva vänta på passande vårdinsats. Med andra ord ska patienten ha blivit behandlad och hemskickad, inskriven på annan klinik eller hänvisad till annan vårdnivå. För att uppnå målsättningen om en snabb och välfungerande akutvård vill satsa på att utveckla och införa fler så kallade snabbspår inom vården. Med väl utrustade ambulanser som innehåller den senaste högteknologin och specialistutbildade ambulanssjuksköterskor som får använda sin kunskap fullt ut blir ambulansen den första viktiga länken i vårdkedjan. Behandling påbörjas redan i ambulansen och patienten kan tas direkt till rätt avdelning utan att behöva passera akuten. Detta innebär en avlastning för akutmottagningen och en enorm förbättring för patienten, som slipper vänta och lida i onödan. ämnar också rikta anslag till att förstärka och utveckla akutbils- och hembesöksverksamheten som vi anser vara det naturliga komplementet till primärvården då vårdcentralerna är stängda. Dessa verksamheter tillgodoser befolkningens behov av läkarbesök i hemmen och riktar sig i första hand till äldre och barnfamiljer som har svårt att ta sig till närakuterna. Därmed kan akuten avlastas ytterligare. Vi avsätter för ändamålet 1 mdkr . 9.1.2Vårdplats på rätt klinik bemannad med rätt kompetens Att komma till rätta med vårdplatsbristen är en av sjukvårdens enskilt viktigaste frågor. Överbeläggningar och utlokaliseringar av patienter är närmast ett normaltillstånd på många kliniker runt om i landet, särskilt på de stora sjukhusen. Enskilda avdelningar har ibland så trångt med plats att patienter vårdas i korridorer, matsalar eller på expeditioner alternativt skickas patienter till annan avdelning där medarbetarna saknar rätt kompetens och utrustning. har det skett en alltför stor och riskfylld neddragning av antalet slutenvårdsplatser i . är antalet vårdplatser ungefär 25 000 varav den somatiska korttidsvården utgör knappt 20 000 eller 2,6 platser per 1 000 invånare.92 Detta placerar på jumboplats bland jämförbara länder.93 Platsbristen leder till sämre vård för patienten med ökad sjukhusrelaterad dödlighet, längre vårdtid och högre kostnad för vårdgivaren. Bristen på vårdplatser leder också till sämre funktion på akutmottagningen och att patienter får vänta många timmar innan en vårdplats finns tillgänglig, ibland . Även patienter i behov av intensivvårdsplats tvingas allt för ofta vänta i timmar. ser det därför som angeläget att öka antalet vårdplatser och att gällande vårdgaranti kompletteras med rätten att vid behov få en vårdplats på rätt klinik bemannad med rätt kompetens, och avsätter . 9.1.3Satsningar på tidig identifiering av sjukdomar Den enskilt viktigaste faktorn för lyckad behandling av cancer är att upptäcka tumören tidigt, helst innan patienten hunnit märka av symptom. De svenska satsningarna på regelbundna kallelser till mammografi och cellprovstagningar har lett till minskad dödlighet i bröstcancer respektive livmoderhalscancer. uppfattning är därför att dessa typer av screeningåtgärder, där symptomfria individer undersöks i förebyggande syfte, bör utökas. Vi förordar därför satsningar med syfte att introducera fler nationella screeningprogram som kontinuerligt skall följas upp för att kvalitet och deltagande ska kunna värderas och förbättras. Det är av största vikt att sjukdomar inte tillåts fortskrida längre än nödvändigt. Vi avsätter 2012 och trappar upp stödet till 2015. Av samma orsak förordar en obligatorisk hälsoundersökning för alla individer som söker svenskt uppehållstillstånd. Detta fyller dels en viktig samhällsfunktion då farliga och snabbspridda sjukdomar som inte finns i skulle kunna upptäckas innan de introduceras i det svenska samhället. Därmed minimeras risken för onödiga epidemier. innebär en satsning som denna att de nya invånarna, i likhet med infödda svenskar, redan från början av sitt liv i etablerar en kontakt med den svenska vården. I flertalet av de europeiska länderna, bland annat våra nordiska grannländer , och , är liknande system redan införda. Vi skjuter till . 9.1.4Vård i livets slutskede När en person närmar sig livets slut är det viktigt att vård och omsorg präglas av professionellt kunnande om de kroppsliga behoven kombinerat med lyhördhet för både andliga och själsliga behov. Personer som befinner sig i livets slutskede såväl som deras anhöriga behöver känna sig trygga och säkra. Allt fler svårt sjuka och döende vårdas i särskilda boendeformer eller i det egna hemmet med hjälp av hemtjänst och hemsjukvård, vilket ställer höga krav på kompetens inom palliativ vård hos personalen i den kommunala vården och omsorgen. En rapport från understryker dock att det finns ett behov av kompetensutveckling i palliativ vård för personalen.94 I rapporten konstateras också att likvärdig vård inte kan erbjudas i hela landet. mål är att kunna erbjuda alla svårt sjuka en fullgod palliativ vård i . Vi förordar därför att ett nationellt centrum för palliativ medicin inrättas, där kunskap samlas och där man också forskar vidare inom området i vården. Vid detta centrum skall metoder utvecklas för att därefter spridas, både nationellt och internationellt. 9.1.5Lagstadgat tillgänglighetskrav inom ambulanssjukvården Tiden från larm till dess att ambulans kommer har ökat dramatiskt . Statistik från det visar att tiden från larm till dess att ambulans kommer har ökat under de senaste tio åren.95 Ambulanssjukvården har en livsviktig roll i omhändertagandet av akut sjuka och skadade patienter. När det gäller patienter som utsatts för allvarlig skada är tiden från skadetillfället till att patienten kommer under kvalificerad vård direkt relaterad till överlevnad. Det är inte acceptabelt att svårt sjuka och skadade patienter ska vänta på en ambulans och därmed riskera livet. I finns ett lagstadgat krav på att tre fjärdedelar av alla svårt sjuka eller skadade patienter på landsbygd eller i storstad ska nås av ambulans . Liknande lagstadgade tillgänglighetskrav finns i . I och finns formulerade mål som säger att av de allvarligaste fallen ska nås av ambulans . har snarlika krav. I finns det inte några tydliga mål eller krav om hur hög tillgängligheten till ambulanser ska vara och det är inte acceptabelt. Det är nu dags att även vi i tar ett helhetsgrepp på ambulanssjukvården och inför motsvarande lagstadgade tillgänglighetskrav. avsätter 2012 och trappar upp stödet till 2015. 9.2.1Fokus på förbättrade levnadsvillkor De svenska seniorerna har till skillnad från andra grupper i samhället fått uppleva en stadig försämring av sina levnadsvillkor. Hundratusentals svenska pensionärer har tvingats leva på en månadsinkomst som ligger på eller strax över existensminimum. Alldeles för många svenskar drabbas av våld, övergrepp eller försummelser efter sin 65-årsdag.96 Därtill är det alltför svårt att i dagens få tillgång till adekvat vård och omsorg för de äldre som inte klarar sig själva. uppfattning är att välfärden skall sträcka sig genom livets alla skeenden. Denna utveckling måste därför vändas så snart som det är möjligt, varför vi i detta budgetförslag presenterar en rad åtgärder för att underlätta livet och vardagen för våra äldre. kan inte acceptera att pensionärerna, som fått se sina villkor försämras, också skall beskattas hårdare än löntagare. En satsning som redan förts fram är förslaget att låta jobbskatteavdraget omfatta även inkomst av pension, till stort gagn för den enskilde pensionären.97 9.2.2Förbättrad livskvalitet för äldre I den nationella brukarundersökningen för äldreomsorgen framkom det tydligt att social samvaro och sociala aktiviteter var områden som de äldre var missnöjda med.98 Äldres sociala behov behöver därför uppmärksammas i större utsträckning, då samvaro med andra höjer livskvaliteten samt är ett viktigt sätt för att upprätthålla och förbättra sin funktionsförmåga. Att få möjlighet att leva ett aktivt liv är stimulerande och förbättrar de äldres välbefinnande. Vi öronmärker 2012 och trappar upp stödet till 2015. menar också att det bör vara en självklarhet att även ges chansen att få avnjuta nylagad, välsmakande och näringsrik mat. För att så många brukare inom äldreomsorgen som möjligt skall erbjudas detta vill införa ett statligt stimulansbidrag om 2012 och trappa upp det till 2015. 9.2.4Riktade insatser för att motverka brott mot äldre Våld mot äldre kan förebyggas genom en rad olika åtgärder. Ett sätt är att ge information till äldre personer som inte har insatser från äldreomsorgen om deras rätt till olika former av stöd och hjälp. Ett annat sätt är att öka kunskapen om brott mot äldre genom riktade utbildningar i ämnet till nyckelgrupper som äldre kan tänkas komma i kontakt med, såsom personal i äldreomsorgen, individ- och familjeomsorgen och kvinnojouren. För att i en högre grad öka tryggheten samt förebygga våld mot våra äldre föreslår vi ett stimulansbidrag till kommunerna med det tillhörande uppdraget att de skall ta fram en strategi för att upptäcka och hantera våld mot äldre. Anhörigstöd är viktigt såväl ur den anhöriges som ur samhällets synvinkel. För anhöriga handlar det om att få stöd och känna uppskattning för de insatser man gör för en närstående, men det handlar även om den anhöriges behov av vila samt att få tid över för personliga angelägenheter för att kunna bemästra situationen på bästa sätt. Stödet kan vara möjlighet till avlösning men också korttidsboende, dagverksamhet, utbildning av anhörigvårdaren, anhörigcentral eller träffpunkter för anhörigvårdaren. vill därför ge kommunerna ett statligt stimulansstöd om 2012 och trappar upp det till 2015 med syftet att underlätta för de personer som vårdar eller stödjer en närstående. I syftet att snabbt få till stånd en kraftig ökning av antalet trygghetsboenden för de äldre som kan klara sig på egen hand, men som inte anses vara tillräckligt hjälpbehövande för att få plats på ett särskilt boende, föreslår ett särskilt riktat investeringsstöd för att komplettera regeringens anslag. Därigenom hoppas vi öka förutsättningarna för att fler trygghetsboenden faktiskt byggs. Stödet föreslås vara kombinerat med krav på att trygghetsboendena även utformas för att bryta ensamhet samt för att skapa en högre grad av gemenskap. Vi anslår 2012 och trappar upp stödet till 2015. Många äldre makar har levt ett långt liv tillsammans, kanske ända sedan ungdomsåren, och har tänkt leva tillsammans i det egna hemmet till livets slut. Alla får dock inte den möjligheten, utan en av makarna behöver ibland flytta till ett äldreboende där man/hustru kan få vård och omsorg. Om par i denna situation ges möjlighet att leva tillsammans på ett äldreboende är upp till den enskilda kommunens välvilja. De kommunala skillnaderna i hur äldre par behandlas i detta avseende är inte acceptabelt. Möjligheten att fortsätta bo tillsammans med sin man/hustru ska inte vara beroende av i vilken kommun man råkar bo i. innehåller socialtjänstförordningen en paragraf som säger att makar, sambor eller registrerade partner som har beviljats särskilt boende ska beredas plats i samma boende, om de så vill. Det var en välkommen förändring, men inte tillräcklig, eftersom den inte gäller när bara ena parten har rätt till omsorg. En undersökning visade att tre av fyra av landets kommuner inte kunde garantera att äldre par får fortsätta bo tillsammans.99 Det är omänskligt att sära på äldre makar i en situation där de kanske behöver varandra som mest. Vi anser att det är hög tid att införa en nationell parboendegaranti i lagstiftningen som ger äldre par möjlighet att fortsätta bo med sin livskamrat, även i de fall då endast den ena maken har omfattande omsorgsbehov, och vi avsätter 2012 och ökar stödet till 2015. Det finns mycket forskning som visar på vilka goda hälsoeffekter ett djur kan medföra till de äldres livskvalitet.100 Det har visat sig att djurens närhet påverkar både psykiska, fysiska och sociala funktioner positivt. Undersökningar visar också att äldre personer som har djur äter mindre läkemedel samt har en bättre egenvård.101 Trots kunskapen om att äldre människor mår bättre av att umgås med djur är det oftast inte tillåtet att ta med sitt sällskapsdjur när man behöver flytta till ett äldreboende. Bara ett fåtal äldreboenden i landet erbjuder denna möjlighet. föreslår ett särskilt riktat investeringsstöd för att snabbt få till stånd en ökning av antalet kategoriboenden med husdjursprofil där äldre personer skall kunna ta med sig sina sällskapsdjur när de tvingas flytta från det egna hemmet, och öronmärker . 9.3Förstärkt trygghet för familjer, barn och sjuka 9.3.1Ekonomisk trygghet för barnfamiljer Barnfamiljers ekonomiska situation påverkar hela familjesituationen på många olika sätt, oavsett om det handlar om en kärnfamilj eller om det rör sig om ensamstående föräldrar med barn. För att nå målet att hela samhället skall genomsyras av en mer barnvänlig atmosfär menar vi att förutsättningarna för familjebildning måste förbättras. ambition är därför att gradvis höja nivån på föräldrapenningen . Vi anslår 2012 och ökar stödet till 2015. Vi vill även införa en kostnadsfri familjerådgivning för barnfamiljer och vi anser att de föräldrar som vill ordna omsorgen om sina barn på egen hand skall ha möjlighet till det. Därför måste också den nuvarande nivån på vårdnadsbidraget höjas. För att underlätta för ensamstående vill vi höja bostadsbidraget för ensamstående föräldrar. Vi vill även höja barntillägget för studerande, taket på den tillfälliga föräldraförsäkringen och havandeskapspenningen samt det eftersatta underhållsstödet. 9.3.2Nationella riktlinjer för samhällsvården av barn och unga