ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02So294 · 2011-09-30 00:00:00 — Åtgärder för att minska förekomsten av astma och allergier tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en samlad plan för att minska förekomsten av astma och allergier. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ansvaret för en god arbetsmiljö i förskolor och skolor.1 1 Yrkande 2 hänvisat till UbU. Astma är en vanlig sjukdom i . En stark ökning har skett framför allt det senaste halvseklet. har av befolkning astma. Siffran gäller för både barn och vuxna. av alla skolbarn har en pågående allergisjukdom; astma och allergi utgör de vanligaste kroniska sjukdomarna och andelen vuxna som lider av dessa besvär ökar. Astma kan vara allergisk eller icke-allergisk. Allergisk orsak till astma är helt dominerande hos barn och ungdomar. Hos vuxna utgör den allergiska astman dock bara av all astma. Astma och allergi är ett folkhälsoproblem. Den drabbades liv inskränks i olika omfattning beroende på graden och typen av astma eller vilken/vilka allergier det rör sig om. Även om det finns mediciner och goda resultat av ett liv i rörelse är det viktigt att finna åtgärder för att minska förekomsten av det som utlöser astma och allergi. Allergiframkallande substanser i vår omgivning och i vår föda måste ges tydligare fokus i forskning och utveckling. Jag anser att det behövs ett samlat grepp och en plan för att minska astma och allergi. I förskolor och skolor, där samhället ansvarar för miljön, är det synnerligen angeläget att finna och åtgärda det som utlöser allergiska reaktioner. har fått regeringens uppdrag att beskriva problembilden kring barns och ungas hälsa kopplad till förekomsten av astma och allergi och med särskild betoning på arbetsmiljön i skolan. Det är ett bra första steg. bör kommuner och verksamhetsutövare arbeta aktivt för att förbättra luftkvalitet och kostinnehåll, faktorer som är väl kända påverkansfaktorer. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02So296 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om långsiktiga planeringsförutsättningar för . Rett Center är ett nationellt svenskt center för Rett syndrom, en sällsynt, men svår neurologisk störning som drabbar företrädesvis flickor i spädbarnsåldern. Centret samlar en flerprofessionell kompetens för att möta komplicerade, specifika flerhandikappbehov vid Rett syndrom. Centret fungerar som specialistklinik, forsknings- och utvecklingsenhet och kompetenscenter. Rett Center drivs av som en fristående klinik för högspecialiserad vård. har staten det finansiella ansvaret för . Under den förra socialdemokratiska regeringen, 20022006, när Socialdemokraterna, de gröna samarbetade lyftes Rett Centers anslag in i statsbudgeten, vilket gjorde att verksamheten gavs en långsiktig planeringshorisont. Detta manifesterades särskilt tydligt av att bidraget gavs i form av ett rullande treårsstöd. Sedan den nya borgerliga regeringen tillträdde efter valet har statens stöd till Rett Center i statsbudgeten hanterats på följande sätt: infördes ettåriga anslag på till RC utan vidare kommentar. , 2010 och 2011 angavs ingen summa alls och bidraget hanterades inom ramen för övriga bidrag för utveckling inom hälso- och sjukvårdsområdet, dock nämndes Rett Center som exempel på mottagare. Vidare angavs att dylika bidrag ska omprövas för att säkerställa att statliga medel som utbetalas används väl och i enlighet med regeringens intentioner. Närmare villkor bestäms i kommande regleringsbrev. 2012 nämns ingenting i budgeten. Att gå från ett läge med treårsbidrag i statsbudgeten till att bidraget inte ens omnämns innebär att långsiktigheten i statens ansvar urholkas radikalt. Av EU:s rådsrekommendation om en satsning avseende sällsynta sjukdomar () framgår att de rekommendationer som där ges stämmer mycket väl överens med Rett Centers verksamhet . Exempelvis står det i rekommendationen: Utvecklingen av forskning om och vårdinfrastruktur för sällsynta sjukdomar kräver långsiktiga projekt och därmed tillräckliga ekonomiska insatser för att deras hållbarhet ska säkras på lång sikt (s. 8). Kunskapscentrumen skulle kunna följa ett tvärvetenskapligt förfarande för vård för hantering av de komplexa och olikartade tillstånd som följer av sällsynta sjukdomar (s. 6). De alltmer osäkra förutsättningarna gör att Rett Center får allt svårare att driva ett nationellt åtagande fullt ut så länge bidraget hanteras på detta sätt. Det är självklart att rätten till bästa vård ska gälla även för patienter med en sällsynt diagnos. För att Rett Center ska kunna ta ett nationellt ansvar med den långsiktighet som till exempel anger behöver bidragsgivningen hanteras på ett annat sätt både när det gäller tydliga besked om långsiktigheten och anpassning av bidragsstorleken till uppdraget i enlighet med beslut och 2004. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GZ02So298 · 2011-09-29 00:00:00 — Åldersgräns för att handla på Systembolaget tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över åldersgränsen för inköp på Systembolaget. I blir den som fyller myndig. Detta innebär att vederbörande automatiskt får en mängd rättigheter och skyldigheter i samhället. Den myndige har inte längre någon målsman, utan kan själv skuldsätta sig, till fullo underteckna bindande avtal, rösta i samtliga val och själv väljas in i samtliga politiska församlingar. Vederbörande kan också gå på krogen och beställa alkoholhaltiga drycker. Allt detta är naturligtvis helt rimligt, eftersom begreppet myndig innebär att det inte skall finnas några som helst rådighetsinskränkningar för den enskilde individen. Trots alla andra rättigheter som per automatik infaller i samband med myndighetsdagen nekas myndiga individer att handla på Systembolaget. Det är alltså fullt möjligt att ta hand om sitt hushåll eller att fatta viktiga beslut i politiska församlingar, men inte att gå till Systembolaget. Detta är fullständigt ologiskt. Det faktum att den myndige kan köpa alkohol på krogen men inte på Systembolaget gör lagstiftningen än mer obegriplig. Eftersom myndighetsåldern bestämts att infalla är det också dags att överväga att anpassa åldersgränsen för inköp på Systembolaget till denna.
mot · GZ02So299 · 2011-09-30 00:00:00 — Information vid en familjehemsplacering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av information till polisen. Innan en kommun fattar beslut om en placering i ett familjehem i en annan kommun ska den placerande kommunen informera och samråda med den kommunen. Det går inte i detalj att reglera hur en sådan samrådan ska gå till eller om det ska vara ett direkt samarbete. Det är dock inte endast en information mellan sociala myndigheter som är aktuell utan det gäller även ett barns behov av barnomsorg, fritidssysselsättning eller barnpsykiatrisk behandling. Vistelsekommunen förväntas få rimlig tid för att kunna planera eventuella insatser. Det finns all anledning att kommunerna särskilt fokuserar på barnets skolgång. Det är därför önskvärt med en reglering i skollagen om en egen studieplan för varje placerat barn, för att de facto skärpa den placerande kommunens ansvar att säkra att barnet får det stöd som han eller hon behöver för att klara sin skolgång. Detta måste i så fall åläggas både den placerande kommunen och vistelsekommunen. Det borde dock vara så att även polisen ges information om en placering för det fall då den unga tidigare varit dömd för eller misstänkt för brott. Samverkan mellan polis, skola och socialtjänst är avgörande för att snabbt kunna möta kriminellt beteende. En direkt information till polisen underlättar ett progressivt förebyggande arbete för poliser i yttre tjänst. En sådan kunskap är viktig inte minst om den placerade unga personen skulle hamna i olämpliga miljöer. Detta ska inte omfatta barn, i synnerhet yngre barn, som är placerade i familjhem på grund av s k föräldraproblematik i det egna hemmet.
mot · GZ02So300 · 2011-09-21 00:00:00 — Inhemska adoptioner av familjehemsplacerade barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inhemska adoptioner av familjehemsplacerade barn. Fler än 15 000 barn i lever i familjehem eller under andra liknande förhållanden till följd av att de inte kan vara kvar hos sin biologiska familj. I många fall är separationen kortvarig och de flesta av de barn som familjehemsplaceras är . Det finns dock många barn som sedan väldigt unga år bott i familjehem och naturligt kommit att uppfatta den familj de lever i som sin egen. Ett barn som varit långvarigt placerat hos en familj och vars biologiska föräldrar bedöms ha små möjligheter att kunna ta hand om sitt barn, kan komma ifråga för adoption. I praktiken sker det relativt sällan och har antalet adoptioner av barn i familjehem legat på under 20 . Något vanligare är det att enbart flytta över den permanenta vårdnaden av barnet, vilket sker i drygt 100 fall . Fler barn än dem som faktiskt adopteras lever under omständigheter där en adoption skulle vara önskvärd för såväl barnet som familjehemsföräldrarna. Vi menar att vi ska verka för att fler barn kan få uppleva den trygghet som en fast familj innebär och att fler barn i praktiken ska kunna komma ifråga för adoption när den samlade bilden tyder på att de biologiska föräldrarna inte kommer att kunna ta hand om sitt barn. Barns rätt till en trygg och stabil uppväxt måste alltid väga tyngre än en biologisk förälders rätt till sitt barn. En adoption är naturligtvis inte en lösning för alla familjehemsplacerade barn. Men fler barn bör få chansen att växa upp i ett hem där de fullt ut kan ingå i en familj med band som sträcker sig livet ut. För att fler ska kunna få växa upp i stabila miljöer hos familjer som kan möta barnets alla behov bör de rutiner som tillämpas på området ses över för att underlätta adoptionen av barn ur familjehem. Ett tydligt barnperspektiv måste få råda.
mot · GZ02So302 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kvalitetssäkra och validera tandteknikernas arbete. I finns ett antal tandteknikerlaboratorier och enligt finns ca 1 500 tandtekniker i landet. Verksamheten sköts i många fall klanderfritt och håller en hög och god standard. Men det är också viktigt att ta ansvar för att kvalitetssäkra standarden, inte minst med tanke på att vi värnar folkhälsan. Internationellt finns tandteknikerlegitimation bland annat i , , och . I var ett av motiven till legitimation att teknikerna har direktkontakt med patienten och att protesarbete som utförs av okvalificerad personal kan innebära en risk för patienten. Kontroll av självständig näringsverksamhet och argument som har framfört när det gäller behovet av en legitimation och kvalitetssäkring är att tandläkare delegerar arbetsuppgifter till tandteknikerna såsom justeringar och implantat samt att proteser och tandfärgning till stor del hanteras av yrkesgruppen. Det innebär att avancerade medicinska uppgifter kan utföras av vem som än väljer att kalla sig tandtekniker. krävs bara en registrering hos för att öppna ett tandtekniskt laboratorium, alltså kan vem som helst bedriva verksamheten. Eftersom tandtekniska tjänster kan köpas från hela världen så kommer såväl prisbild som kvalitet att hamna i ett nytt ljus. Vi måste kvalitetssäkra och patientsäkra hanteringen på hemmaplan och se det som en konkurrensfördel att laboratoriepersonal har en viss standard när det gäller tandteknisk kompetens. I SOU 2010:65 tas frågan om yrkeslegitimation (flera yrkesgrupper) upp. Här görs bedömningen att några fler yrkeslegitimationer inte behövs, men precis som flera tunga instanser hävdar motsatsen, bland annat , de högskolor som har tandteknikerutbildningen samt SPR, , så anser jag också att en yrkeslegitimation är motiverad. Det skulle vara bra för såväl tandvård som patient om svenska tandtekniker hade en tydligare kvalitetsstämpel i form av legitimation eller liknande. Självklart borde en sådan förändring också innehålla en övergångsperiod där befintliga, verksamma tandtekniker kan delta i validering och kvalificering eftersom kunskap och erfarenhet redan finns.
mot · GZ02So303 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att konsulentstödda familjehem ska certifieras. Konsulentstödd familjehemsvård är en vårdform där vuxna, ungdomar och barn med olika typer av ofta svår social problematik, ibland i kombination med missbruk, kriminalitet eller psykiatrisk problematik, placeras i ett enskilt familjehem med en utifrån individen anpassad vårdplan. Konsulenten finns med för att följa upp placeringen och ge stöd och handledning till familjehemmet. Det finns en mängd företag, både vinstdrivande och icke vinstdrivande, som arbetar med familjehemsvård på uppdrag av kommuner, kriminalvård och landsting. De vuxna som placeras i familjehemsvård har oftast tidigare behandlingsinsatser på behandlingshem bakom sig, men har haft svårt att fungera i grupper och/eller i ett specifikt behandlingsprogram. Familjehemsvården ger möjlighet till en individuell anpassning av vården. För barn och ungdomar har kommunerna i flertalet fall uttömt sina egna möjligheter att hitta familjehem innan man går ut och söker familjehem via organisationer. finns inga formella krav på de organisationer som bedriver konsulentstödd familjehemsvård. Hur organisationerna arbetar, och vilken kompetens konsulenterna har, varierar mycket, vilket med största sannolikhet påverkar kvaliteten i den vård som erbjuds. Det sker ingen kontroll eller uppföljning av den vård som bedrivs av organisationerna. I (SOU 2011:9) pekar man på vikten av att barn och unga som blir föremål för vård från samhället inte ska riskera att bli utsatta för övergrepp eller allvarliga missförhållanden. Därför föreslår man bland annat ökade krav och kontrollmöjligheter gällande familjehemsvård. I slutbetänkande (SOU 2011:35) lämnas en mängd förslag inom åtta olika förbättringsområden för att förbättra missbrukarvården. Bland annat så föreslår utredningen att det ska införas krav på auktorisering för behandlingshem (hem för vård eller boende [HVB]) samt utveckling av ett kvalitetsregister för den verksamheten. Man kan undra varför detta inte även föreslås för den konsulentstödda familjehemsvården. De personer som placeras i familjehemsvård via olika organisationer har en komplex och svår problematik, och är också på många sätt en utsatt grupp som inte alltid kan tillvarata sina intressen och få sina behov tillgodosedda. De familjer som tar uppdrag som familjehem behöver kvalificerad handledning och stöd för att kunna fullfölja uppdraget som familjehem. Det bör därför ställas höga krav på de organisationer som bedriver konsulentstödd familjehemsvård, och det bör finnas krav på certifiering/auktorisation för dessa.
mot · GZ02So304 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra för apotek att behandla småkrämpor som ett komplement till primärvården. Många primärvårdsmottagningar och privata vårdcentraler är hårt belastade, och det kan vara svårt att få som man ringer. Inte så sällan är de problem som patienten söker hjälp för av en art som skulle kunna avhjälpas av en utbildad farmaceut på ett apotek. I har detta prövats med stor framgång, det kallas där minor ailment scheme eller behandling av småkrämpor, och har lett till en omfattande avlastning för allmänpraktiserande läkare och primärvård. Exempel på krämpor, men inte en fullständig lista, som faller under det här begreppet i är: Eksem, akne, hosta, förkylning, halsont, skrubbsår, enklare skärsår, förstoppning, hemorrojder, allergi, hösnuva, huvudvärk, ryggvärk, värk i öronen, matsmältningsproblem, diarré, PMS, vårtor. Helt avgörande för att behandling av dessa enklare krämpor skall få ges är att den utförs av en legitimerad farmaceut, alternativt givetvis en läkare anställd på . Apotek som auktoriseras att lämna dessa tjänster måste föra reviderbara noteringar om vilken individ med legitimation som har gett vilken behandling till vilken individ. I fungerar minor ailment scheme som så att man går till sin allmänläkare och får kostnadsfritt ett särskilt kort som berättigar till 10 besökstillfällen gällande småkrämpor. Så snart dessa 10 utnyttjats kan man få ett nytt kort. I har vi istället en mindre avgift i samband med primärvårdsbesöken, och vi har också ett system med personnummer vilket inte har. Sannolikt skulle det bästa i vara att besöket på kräver identitetskontroll samt betalning på liknande vis som vid primärvårdsbesöket. Det bör poängteras att en utformning där apoteken är berättigade till en viss ersättning per besök inte nödvändigtvis behöver kopplas med att en tvingande avgift fastställs. Med fri prissättning för apoteken kan istället en mer varierad konkurrens tillåtas, och man kan tänka sig både apotek som tar högre ersättning (för att de ger extra kringtjänster, eller finns i glesbygd, eller har anställt läkare för att ge denna vård) alternativt väldigt lågt pris (för att de vill få marknadsandelar).
mot · GZ02So305 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta försäljning av kombinationsmediciner på svenska apotek. I är det inte tillåtet att sälja kombinationsmediciner som exempelvis kombinerar antiinflammatoriska och febernedsättande verksamma substanser. Det är däremot tillåtet i andra betydligt större länder i västvärlden med erkänt strikta krav på mediciner, såsom . Det är inte ovanligt med smärttillstånd som behöver lindras av en kombination av mediciner, något som också rekommenderas av förskrivande läkare och farmacevter. Därför bör tillåta försäljning och receptförskrivning av kombinationsläkemedel. I flera andra västeuropeiska länder har det varit tillåtet med kombinationsläkemedel, och både de läkemedelsstudier som låg till grund för de ländernas godkännanden och den efterföljande användningen borde göra det möjligt för att tillåta denna typ av läkemedel utan omfattande mångåriga läkemedelsstudier.
mot · GZ02So315 · 2011-09-30 00:00:00 — Förbättrad tandhälsa för barn och ungdomar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras och eventuella åtgärder vidtas för att säkerställa att lever upp till målet om god tandhälsa för alla barn och ungdomar. har följt tandhälsan hos barn och ungdomar avseende kariesangripna eller fyllda tänder. Tandhälsan bland barn och ungdomar varierar mellan olika landsting. Det finns stora skillnader. Störst är skillnaden mellan andelen kariesfria 12-åringar och andelen kariesfria 19-åringar. Det är glädjande att se att uppfyller de mål WHO har satt upp för karies hos barn och ungdomar. Men bör ha ett högre mål. Med anledning av pågående satsningar vore det intressant att följa upp det som görs. vidtar regeringen en hel del åtgärder även några landsting tar saken på allvar. Men för att säkerställa att alla barn och ungdomar i verkligen får en likvärdig tandvård anser jag att en översyn bör göras och eventuella åtgärder vidtas, för att säkerställa att lever upp till målet om god tandhälsa för alla barn och ungdomar.
mot · GZ02So317 · 2011-09-30 00:00:00 — Möjligheter att införa valfrihetssystem inom äldreomsorgen i alla landets kommuner tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lägga fram förslag till förändrad lagstiftning så att alla kommuner inför valfrihetssystem inom äldreomsorg. Landets landsting måste enligt lag ha valfrihetssystem i primärvården, det som ofta kallas vårdval, men för kommunerna är det frivilligt att införa valfrihetssystem inom äldreomsorgen. Här råder med andra ord inte en liknande lagstiftning. ges stimulanspengar från regeringen till de kommuner som vill införa valfrihetssystem inom äldreomsorgen. Med anledning av att äldre i landets kommuner bör ges ökade valmöjligheter att välja vore det önskvärt att förändra lagstiftningen så att valfrihetssystem inom äldromsorgen införs i alla kommuner.
mot · GZ02So318 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en jämställd vård. Utvärderingar och uppföljningar gjorda av visar att kvinnor i betydligt större omfattning än män uppsöker läkare. Kostnaderna för kvinnors läkarbesök är även, totalt sett, högre än för män. Trots detta får män ofta nyare och därmed dyrare läkemedel än kvinnor. rapporterar kvinnor oftare biverkningar och läkemedelsrelaterad sjuklighet än män. Dessa exempel är bara några få i raden som pekar på att den svenska vården är sämre anpassad till kvinnors behov och förutsättningar än till mäns. Det är för mig oacceptabelt att könet ska styra och i slutänden avgöra kvaliteten och träffsäkerheten på den vård som erbjuds landets sjuka. Det kan antagas att kvinnors mer frekventa vårdnyttjande speglar en frustration över bristande omhändertagande och en mindre effektiv vård. Ett exempel på detta är hur kvinnor med kroniska smärttillstånd upprepat vänder sig till den öppna vården. Jag anser att vi mer måste uppmärksamma skillnader mellan könen i vårdens bemötande. Kvinnor och män ska erbjudas och ges jämställd och likvärdig vård. En viktig del i detta är att utprovning av läkemedel ska ske på både kvinnor och män. är män föremål för en stor majoritet av all läkemedelsutprovning, trots att kvinnor och män ofta uppvisar olika symtom vid samma sjukdom. I slutänden innebär det minskad träffsäkerhet och sämre resultat vid läkemedelsbehandling av kvinnor. Vidare anser jag att nya behandlingsmetoder, läkemedel och diagnostik också ska anpassas utifrån kvinnors villkor, någonting som sker allt för sällan . Kort sagt efterlyser jag att genusperspektivet ska genomsyra vården på ett naturligt sätt. I allt ifrån vård och omsorg till forskning och medicinsk utveckling bör man i större utsträckning ta hänsyn till både mäns och kvinnors behov och förutsättningar. Regeringen har gjort viktiga och betydande insatser för att uppnå en mer jämställd och likvärdig vård. Men det behövs ett bättre kunskapsunderlag och en fortsatt uppmärksamhet för att nå ännu bättre resultat. Skillnaden kvarstår vad gäller behandlingsmetoder, läkemedel, diagnostik och forskning.