ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Ju220 · 2011-09-21 00:00:00 — Arbetet mot hedersrelaterade brott tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetet mot hedersrelaterade brott. Regeringen har under den förra mandatperioden och den nuvarande vidtagit ett antal åtgärder och initierat ett viktigt arbete för att uppmärksamma och motverka hedersrelaterat våld och förtryck med fokus på kvinnor. Många kommuner har via länsstyrelserna tagit del av de statliga satsningarna som bl.a. gått till kompetensutveckling av personal inom skolan. Skolan är en central arena där många ungdomar, i synnerhet tjejer, upptäcks . Men även andra myndigheter som Polisen har tagit del av satsningarna. Detta arbete kräver ett långsiktigt engagemang och det kräver också att kommunerna har en större beredskap för att unga som riskerar att drabbas eller har drabbats vågar anmäla detta till polisen och kommunen där de vistas. En aspekt som inte alltid beaktats är att fokus även bör ligga på unga killar och män. Det finns signaler som visar att satsningarna inte alltid når denna viktiga grupp, trots att det handlar om ett viktigt attitydarbete och därmed att sådana insatser kan vara viktiga utifrån ett förebyggande perspektiv eller vid medlingar innan det har gått för långt. bör uppmärksamma regeringen på att programinsatser med detta fokus också behövs och att satsningen ska vara långsiktig, så som den som presenterades under den förra mandatperioden. bör tillkännage detta för regeringen.
mot · GZ02Ju221 · 2011-09-28 00:00:00 — Hot och våld mot förtroendevalda tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa samma lagstiftning för hot och våld mot förtroendevalda politiker som för tjänstemän enligt 17 kap. 1 § . I Säkerhetspolisens rapport mot förtroendevalda är en av slutsatserna följande: förtroendevalda utsätts för omfattande och systematiska hot från den autonoma miljön. Även våldsbrott förekommer. Hoten har lett till att flera förtroendevalda lämnat sina politiska uppdrag. Denna rapport är daterad 2008 och situationen har inte förbättrats, utan sedan kom in i riksdag har situationen försämrats. Den utveckling som vi sett under när det gäller hot och våld mot förtroendevalda politiker är mycket oroande. Detta gäller givetvis för alla partiers förtroendevalda men politiker är generellt sett mer utsatta. Rapporterna har duggat tätt det angående hot och våld mot förtroendevalda, inte minst från Kommuner och Landsting. Slutsatserna i rapporterna har ofta varit att lagstiftningen måste skärpas. Tyvärr har förändringarna i lagstiftningen lyst med sin frånvaro. Att förtroendevalda politiker ska ha ett sämre rättsligt skydd än tjänstemän är mycket märkligt och något som måste förändras. Ett led i att förbättra situationen är att införa samma lagstiftning som gäller för hot och våld mot tjänsteman enligt 17 kap. 1 § även för förtroendevalda politiker.
mot · GZ02Ju223 · 2011-09-28 00:00:00 — Grovt narkotikabrott för innehav av kat tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gränsen för vilken mängd innehav av kat som ska betecknas som grovt narkotikabrott. Av beslagsstatistik är det rimligt att tro att trenden för hur mycket av drogen kat som förs in i ökar. Enligt ett pm från ska ett innehav av kat på över i rena mängdresonemang motsvara ett grovt narkotikabrott. brott är innehav under . Narkotikabrott regleras i 1 § narkotikastrafflagen. För brott av normalgraden är straffet upp till fängelse. Enligt 3 § samma lag är straffvärdet för grovt brott mellan två och fängelse. Detta betyder att inte alla tvångsmedel, då de är beroende av vilket straff brottet kan ge, kan användas av tull och polis för att stoppa handel med kat. beskriver skadeverkningarna av drogen på följande sätt: De viktigaste effekterna ses på centrala och perifera nervsystemet samt mag-tarmkanalen. I mycket följer kat samma mönster som andra stimulerande medel. Därför kan ett höjt blodtryck, hjärtklappning, sömnbesvär, aptitlöshet, förstoppning, illamående, irritabilitet, huvudvärk och nedsatt sexuell förmåga (för män) uppstå. Frekvent bruk av stora doser kan även orsaka psykotiska reaktioner. Tuggandet sätter en övre gräns för hur mycket man kan få i sig, men en viss tolerans utvecklas; man kräver efterhand en större dos. Vissa symtom uppträder om man plötsligt upphör med vanan. Symtomen är milda och övergående. Beroende i medicinsk mening är ovanligt, men detta hindrar inte att vanan kan vara svår att bryta om inte livssituationen får sig en knuff. Till av medicinska skadeverkningar måste läggas de sociala, vilka tenderar att vara de mest uppenbara såväl för användarna som för omgivningen. Även om vanliga dygnsdoser kat inte kan mäta sig i pris med den dyraste narkotikan blir det regelbundna tuggandet dyrt. Katanvändaren lever, i allmänhet, inte i en kriminell subkultur med dess illegala inkomstkällor utan i normala familjer. Detta innebär att familjen i övrigt får vara med och betala priset, vilket i många fall lett till äktenskapsproblem och upplösning av äktenskap. Även arbetsförmågan hämmas. Allt färre fortsätter att hävda att kat är helt oskyldigt att använda, och inom gruppen som använder kat blir det allt mer bekant att bruket kan leda till misär. är alltså ett innehav av kat på över att betrakta som grovt narkotikabrott. Om mängden som krävs för vad som betecknas som grovt narkotikabrott sänks får tull och polis starkare befogenheter att stoppa smugglingen av kat.
mot · GZ02Ju226 · 2011-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om översyn av nämndemännens villkor. Nämndemannakårens funktion i samhället är av stor betydelse för vårt rättsväsen och vår rättssäkerhet. Det har uppmärksammats att rekryteringen till nämndemannauppdraget måste stimuleras på olika sätt. Kåren behöver föryngras, rekryteringen breddas och jämställdheten öka. Det är nödvändigt att rekryteringsarbetet liksom utbildnings- och fortbildningsfrågorna metodutvecklas och omsätts i praktiken. Helt avgörande för framtiden är också att nämndemännens arvodes- och ersättningsregler utformas så att ingen förlorar ekonomiskt på sitt uppdrag. För att upprätthålla kvalitet, status och rimliga villkor för nämndemannakåren behöver dessa frågor ses över.
mot · GZ02Ju227 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återkomma med ett förslag på hur statistiken över vapeninförsel i landet kan förbättras. är ett land med många registrerade vapeninnehavare och många registrerade vapen. De flesta av dessa vapen är dock av sådant slag att de inte är ofta förekommande i grov brottslighet. För att kunna förhindra väpnat våld är det viktigt att ha uppgifter om varifrån de vapen som används kommer, om de har tillverkats lagligen i och om de importerats lagligen eller olagligen från ett annat land etc. Vid ett flertal seminarier i har frågan om lätta vapen lyfts och är frågor om var vapnen kommer ifrån obesvarade på grund av bristfällig statistik. Det är angeläget med ett bättre kunskapsläge; därför bör regeringen ge förslag på hur polis, tull och andra myndigheter kan samverka kring en bättre statistik över och uppföljning av införsel och användning av vapen.
mot · GZ02Ju228 · 2011-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hjälp vid skadereglering. 1988 togs rättshjälpen bort vid skadereglering. Därefter lovade försäkringsbolagen ersätta den skadade för ombudskostnaderna. (numera ) och fick ett uppföljningsuppdrag. vet själva inget om detta, och har meddelat att de inte har resurser till en sådan uppföljning. Vid tvist i domstol, efter avslutad reglering, fick man rättshjälp under förutsättning att man inte tjänade för mycket. togs rättshjälpen bort och den ersattes med rättsskyddet i hemförsäkringen eller fordonsförsäkringen. Rättsskyddet är därmed begränsat beloppsmässigt till nackdel för de skadade. Den som ger sig in i en tvist riskerar att hamna i en skuldfälla, vilket försäkringsbolagen högst sannolikt är införstådda med. Statlig rättshjälp finns kvar för grova våldsbrott men inte för de personskadade (personer som skadas i trafiken, inom vården, genom brottsliga handlingar, halkolyckor, olyckfallshändelser, arbetsskador m.m.). Vi föreslår att det görs en uppföljning av de beskrivna förhållandena som ger underlag för att bedöma om nuvarande regler behöver ändras.
mot · GZ02Ju230 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att förbättra trafiksäkerhetsmedvetandet inom polisen. Polisen ska självfallet uppträda på ett trafiksäkert och lämpligt sätt också under utryckning. Men dess värre råkar polisens fordon ofta ut för olyckor i samband med bilkörning i tjänsten. Människor skadas eller i värsta fall dödas. Att en utryckning dessutom därmed försenas eller rent av ställs in är också mycket illa och utsätter i sin tur människor och egendom för fara. Detta är ett betydande arbetsmiljöproblem för många poliser och en källa till många av de arbetsskador som poliser drabbas av. Kostnaderna för de orsakade olyckorna är omfattande. Trafiksäkerhetsmedvetandet varierar från polis till polis och från polismyndighet till polismyndighet. Det är positivt att en nationell förarutbildning inom polisen har införts. Men inom polisen finns också betydande oro för att problemet ska förvärras eftersom de nya eleverna på polishögskolorna oftast har betydligt mindre körvana än tidigare årskullar. Dessutom fortsätter olyckor i samband med utryckningar att ske runt om i landet. Det är därför angeläget att se över möjligheten att förbättra trafiksäkerhetsmedvetenheten inom polisen.
mot · GZ02Ju231 · 2011-09-22 00:00:00 — Auktorisering av väktare och ordningsvakter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om auktorisering av väktare och ordningsvakter. Då bevakningsuppdragen blir alltfler i samhället är det viktigt att lagstiftningen på området ses över så att utbildningskraven skärps för de människor som har uppdrag med polismans befogenheter. Det är avgörande för det allmänna rättsmedvetandet att det är rätt personer som får någon form av legitimation eller auktorisering för att utföra dessa känsliga och viktiga uppdrag. har betydande förändringar skett vad gäller både polis och de tjänstemän som arbetar inom bevakning, ordning och övriga väktartjänster. sågs det som naturligt att polisen hade ett centralt ansvar för de flesta skydds- och bevakningstjänster som man även utförde rent fysiskt. Då fanns endast en begränsad vakthållning främst vid företagsgrindar, myndigheter eller till exempel allmänna danstillställningar. är det betydligt fler personer som arbetar inom väktarbranschen än antalet poliser i landet. Uppdragen blir bredare, och ofta bevakar väktare och ordningsvakter allmänna områden, köpcentrum, idrottsevenemang m.m. Men utbildning och auktorisering har inte hängt med i utvecklingen. Medan polisen får en gedigen utbildning där flera viktiga moment för skydds- och bevakningstjänster ingår, och en längre praktik innan man sänds på självständiga uppdrag, gäller för ordningsvakter, som står under tillsyn av polisen, att en person får efter att ha förklarats lämplig sällan mer än två eller tre veckors utbildning. Men denna person kan därefter åta sig uppdrag som till exempel att omhänderta personer med polismans befogenheter alltefter bevakningsområde och utrustning. Väktartjänster står under tillsyn, och även här finns det en liknande problematik då dessa tjänstemän får allt tyngre uppdrag med tekniska hjälpmedel och vapen. Det är då viktigt att det finns en nationellt reglerad utbildning och auktorisering för att få tillstånd att sköta dessa uppdrag, precis som utbildningarna hos polisen utgör en egen verksamhet vid landets polishögskolor. Utbildningar för och auktorisering av väktare och ordningsvakter behöver förstärkas då deras uppdrag ständigt växer som utbildningssidan inte hängt med i utvecklingen. Möjligheten att införa en nationellt reglerad utbildning och auktorisering för att få tillstånd att utföra bevaknings- och skyddstjänster behöver därför ses över.
mot · GZ02Ju232 · 2011-09-26 00:00:00 — Externa experter som utbildas till poliser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten för polisen att få rekrytera externa experter och använda en del av sin utbildningsbudget till att sedan utbilda dem till poliser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ändra intagningsreglerna för polisutbildningen. När samhället utvecklas måste viktiga samhällsfunktioner följa med. Att stävja brott är av högsta prioritet och polisen arbetar med utveckla sina arbetsmetoder för att hänga med i utvecklingen vilket är bra och högst angeläget. Men dessvärre följer inte personal- och utbildningsarbetet med i denna utveckling. Även om polisen har möjlighet att internutbilda sina existerande poliser till olika specialkompetenser, ofta till höga utbildningskostnader, kan polisen däremot inte utbilda externa experter till att bli poliser, utan de måste i så fall först genomgå polisutbildningen. kommer vi att behöva fler och fler specialkompetenser för att klara av polisarbetet på ett tillfredsställande sätt. Det handlar om t ex trafikpoliser, yrkesförarkontrollpoliser, it-poliser, narkotikapoliser m.m. Men för redan utbildade poliser är utbildningskostnaderna ofta höga i dessa fall. Detta som externa experter sitter med stora kunskaper som kan hjälpa polisen, och i längden också samhället, att stävja brottsligheten. Polisen borde därför få möjlighet att rekrytera utbildade människor med specialkompetens och istället använda en del av sin utbildningsbudget till att utbilda dessa till poliser. Det bör därför göras en översyn av möjligheten för polisen att få rekrytera externa experter och använda en del av sin utbildningsbudget till att sedan utbilda dessa människor till poliser.
mot · GZ02Ju233 · 2011-09-20 00:00:00 — Utökad vapengarderob för erfarna jägare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att jägare innehav av jägarexamen bör ges möjlighet att utöka vapengarderoben till åtta vapen. Efter att ha tagit jägarexamen får en jägare möjlighet att skaffa upp till sex vapen, vilket är fullt tillräckligt för de flesta. Men vill många utöka sin vapengarderob med något vapen för till exempel en speciell jaktform eller jaktbyte det kan handla om ett extra vapen för vildsvin eller någon speciell kaliber för björn- eller älgjakt. Många ärver också vapen som kanske betytt mycket för någon , och det kan därför kännas värdefullt att låta det gå vidare i familjen. Kunniga, erfarna och ansvarsfulla jägare bör få möjlighet att utöka sin vapengarderob om behov finns. Möjligheten för jägare som haft jägarexamen och inte haft några anmärkningar att utöka sin vapengarderob till åtta vapen bör därför ses över.
mot · GZ02Ju235 · 2011-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tvångsäktenskap. söker hundratals flickor och pojkar hjälp hos myndigheter och människorättsorganisationer i hopp om att slippa undan tvångsgifte. De utredningar som gjorts och den ofta bristfälliga statistik som förts visar att problematiken är stor och att exemplen är åtskilliga. Den lagstiftning som finns för att bekämpa tvångsäktenskap är inte tillräcklig, vilket bland annat framkommer i rapportering till regeringen. Verket belyser ett antal problem i nuvarande lagstiftning som behöver åtgärdas för att motverka dessa äktenskap och pekar på att skyddet mot tvångsäktenskap och barnäktenskap inte är nog effektivt. Det behövs även utbildnings- och informationsinsatser för att åstadkomma attitydförändringar, både i och internationellt. Att kriminalisera tvångsäktenskap skulle vara en viktig markering från samhällets sida mot det oacceptabla tvång och förtryck som unga utsätts för.
mot · GZ02Ju236 · 2011-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyddstillsyn eller vård också bör kunna utdömas då ett barnmisshandelsbrott inte betraktas som grovt. All form av barnmisshandel innebär en allvarlig kränkning av barnet och medför att barnets hälsa och utveckling på både lång och kort sikt riskeras. Det är viktigt att samhällets olika skyddsnät fungerar var för sig och i samverkan med varandra. På de barnahus som har etablerat sig på flera platser i landet har det utvecklats ett nära samarbete mellan polis, åklagare, socialtjänst, barnmedicin och BUP. Det har lett till att de snabbt uppmärksammat familjer där det förekommer barnmisshandel av olika grad och snabb kunnat inleda ett utredningsarbete med familjerna ur olika ansvarsområden. Viktigt är att barnen sätts i centrum och att tillvarata deras rättigheter på bästa sätt. Det är viktigt att samhället snabbt agerar vid misstanke om barnmisshandel polisiärt för att fastställa eventuellt brott och att snabbt kan bedöma barnets skyddsbehov och behov av adekvat stöd. Det finns dock olika grader av barnmisshandel och olika förklaringar till hur det uppstått. I de fall där det finns behov av skydd eller där bristerna hos föräldrarna är så stora att barnen ska placeras tillfälligt eller på finns det väl upparbetade rutiner. I de fall där det inte finns skäl att placera barnen utanför hemmet är det svårare att hitta effektiva insatser. Omhändertagande av barn som har utsatts för någon form av våld i hemmet är nödvändigt i vissa fall men inte i alla. Dessa barn är dock i behov av att våldet inte upprepas och att familjen får stöd och hjälp. I många av dessa fall där någon förälder är förövare tilldöms dagsböter. När brottet ligger på bötesnivå finns inga andra påföljder att tillgå, men denna påföljd straffar indirekt barnet självt. Om en familj som lever under hård press och ofta under arma ekonomiska förhållanden får i dagsböter som måste tas från hushållskassan leder detta bara till att situationen ytterligare förvärras. Givetvis är det viktigt att samhället markerar och utkräver ansvar av den som begått ett brott men vi skulle kunna göra det mycket bättre ur ett barnperspektiv. När brottet är grövre kan fängelsestraff bytas ut mot skyddstillsyn och kontraktsvård. Denna flexibilitet måste finnas även i lindrigare fall. Dagsboten borde användas som ett påtryckningsmedel för att göra en mer stadigvarande förändring. Vid en dom skulle den dömde alltså ha valmöjligheten att få kontraktsvård istället för böter. Det finns flera olika föräldraträningsprogram som är effektiva och riktar sig mot föräldrar som behöver ändra sitt sätt att sätta gränser. Det finns också fler program för människor med impuls- eller missbruksproblem. Kontraktsvård är en dom som påtagligt skulle förbättra barnets situation genom att den direkt riktar sig mot det som är ett problem för barnet. Vi tror också att man i vissa fall skulle kunna byta ut hela eller delar av ett fängelsestraff mot att delta i ett program. Syftet med denna förändring är att minska tröskeln till att få gärningsmän att erkänna.
mot · GZ02Ju237 · 2011-09-28 00:00:00 — Säkerheten vid fotbollsmatcher och andra publika arrangemang och de ökade kostnaderna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade kostnader i samband med krav på högre säkerhet vid fotbollsmatcher och andra publika arrangemang. Kostnaderna för säkerheten vid elitfotbollsmatcher har ökat från 10 miljoner till 31 miljoner enligt Svensk Elitfotboll. Säkerhetskraven har ökat, vilket i sin tur innebär att klubbarna och polisen sätter in större resurser vid bland annat så kallade högriskmatcher. Större områden omkring arenorna spärras av och det ställs krav på att larmbågar installeras för att fotbollssupportrarna inte ska ta med sig farliga föremål som knivar, knogjärn och pyroteknik. Allt för att höja säkerheten och se till att supportrarna kan njuta av att se sitt fotbollslag spela en match under ordnade former. De högre kraven bidrar dock inte alltid till att man uppnår det önskade resultatet. Det är svårt att till exempel upptäcka pyroteknik som smugglas in. avser att ta ut de kostnader som uppstår vid extra kommenderingar och övertid i samband med fotbollsmatcher direkt från klubbarna vilket skulle drabba samtliga klubbar i landet, exempelvis , negativt. Detta kan i sin tur leda till högre biljettpriser vilket drabbar tredje man, i detta fall fotbollssupportrarna. kostar en biljett per person. För att klubbarna ska kunna täcka sina ökade kostnader måste de finna nya sätt att öka sina intäkter. Det är inte rimligt att polisens verksamhet ska finansieras av enskilda klubbar istället för via skattsedeln. Många av klubbarna är ideella föreningar där frivilligarbete utgör en stor andel för att verksamheten ska fungera. Ökade kostnader för säkerheten medför att klubbarna ställs inför stora svårigheter att rekrytera fotbollsspelare och bedriva verksamhet. Kostnaderna kan även påverka övriga föreningar och publika arrangemang som festivaler etc.
mot · GZ02Ju238 · 2011-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa minimistraff. När lagstiftaren beslutar om straffskärpning för vissa brottstyper väljer man ofta att skärpa maxstraffet för brottet. Enligt domstolarnas påföljdspraxis blir det ofta svårt att se något motsvarande genomslag i domar som meddelas. En av förklaringarna till detta är att svenska domstolar av tradition följer en så kallad försiktighetsprincip i den dömande funktionen. Två av grundpelarna för en rättsstat är likhet inför lagen och förutsägbarhet. Oavsett social bakgrund, kön, ålder med mera ska man bli dömd lika i domstolen. Man ska också kunna förutse vilket straff man kan få om man begår en viss typ av brott. I 30 kap. 4 § första stycket följer att rätten vid val av påföljd skall fästa särskilt avseende vid omständigheter som talar för en lindrigare påföljd än fängelse. Därvid skall rätten beakta sådana omständigheter som anges i 29 kap. 5 § (= förmildrande omständigheter). När lagstiftaren inför nya maxstraff för att man därmed vill införa en strängare syn på vissa typer av brott lämnas tyvärr ofta fältet fritt för godtycke i domstolarna. Det riskerar att medföra olika resultat i domstolarnas straffmätning. I praktiken kan domstolen hänvisa till ovan nämnda lagrum och motivera ett lägre straff än vad som förespråkas i en välmotiverad proposition till . Ett sätt att undvika problemet med att domstolarna inte följer lagstiftarens vilja i propositioner är istället att införa minimistraff för de brott som lagstiftaren vill införa en strängare syn på med höjda straff. I praktiken skulle det därigenom bli betydligt svårare för domstolarna att gå under minimistraffet vid straffmätningen. Rättsstatsprinciperna om likhet inför lagen och förutsebarhet skulle också uppfyllas betydligt bättre än .
mot · GZ02Ju239 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över regelverk och lagstiftning om registrering av mobilnummer. går det att skaffa mobiltelefonnummer utan att det är kopplat till en person via personnummer. Detta förhållande kan och har underlättat för personer att bedriva brottslig verksamhet. Som exempel kan nämnas att vid helikopterrånet utanför förekom en del oregistrerade kort. finns det olika sätt att spåra telefonsamtal men de kan aldrig kopplas till någon individ i de fall där inte är registrerat. Regelverket för detta varierar i , i till exempel måste man legitimera sig när man skaffar ett mobilnummer. Med anledning av ovanstående bör regeringen se över regelverk och lagstiftning om registrering av mobilnummer.