ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02C259 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade möjligheter för prissättning efter utbud och efterfrågan på hyresmarknaden. regleras prissättningen på hyreslägenheter väldigt mycket av det offentliga. Det innebär att det inte är hyresgästens betalningsvilja som avgör priset på en hyresbostad utan det är reglerat utifrån boendestandard och boendeareal. Dagens hyresmarknad är därmed inte i balans och det får stora konsekvenser. I en rapport konstaterar att hyresbostäder i tilldelas via köer och omfattande ansökningsförfaranden och i vissa fall genom svartabörshandel. Att låta hyrorna stiga där det finns köer skulle enligt lösa dagens stora problem där hyrorna inte får anpassas efter tillgång och efterfrågan. Målsättningen bör vara att få bostadsmarknaden att mer styras av utbud och efterfrågan. De prisregleringar som finns medför en problematik och skyddar i praktiken bara en relativt välmående målgrupp med attraktiva hyreskontrakt i storstädernas centrum. För dessa innebär prisregleringarna en avsevärt lägre boendekostnad än om hyresvärden hade fått ta ut en hyra som i högre grad motsvarar hyresgästens betalningsvilja. Om de justeringarna gjordes är det troligt att priserna hade gått upp i , men de hade antagligen gått ned på andra ställen, något som gynnar de som inte har någon bostad alls. En bostadsmarknad med mindre prisregleringar är såklart inte en totalt oreglerad hyresmarknad. Det är viktigt att besittningsskyddet ligger kvar och att hyresgästerna har goda möjligheter att företräda sina intressen. Bostadsmarknaden ska vara trygg både för de som har en bostad och för de som vill skaffa sig en första bostad.
mot · GZ02C263 · 2011-09-30 00:00:00 — Översyn av regelverken för industri- och trafikbuller tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över regelverken för industri- och trafikbuller. gäller olika regelverk och gränsvärden för industribuller och trafikbuller. Vid exempelvis nybyggnation innebär detta att olika gränsvärden gäller beroende på om ursprungskällan är en industri eller vägtrafik. I många svenska städer bygger man nu gärna om gamla hamn- och industriområden för att utveckla städerna och för att kunna bruka attraktiv mark mer effektivt. Regelverken för bullernivåer innebär dock tuffare gränsvärden i dessa områden än om man exempelvis skulle bygga mitt i stadskärnan. Detta är en orimlig ordning. Regelverken för olika typer av buller bygger på tanken att staden är funktionsseparerad. I dagens samhälle går vi snarare i motsatt riktning. Städernas olika funktioner integreras allt mer till att rymmas inom samma områden. De olika regelverken för industribuller och trafikbuller behöver därför ses över för att harmoniseras samt moderniseras.
mot · GZ02C266 · 2011-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bostadspolitik. Bostadspolitiken är en av de viktiga framtidsfrågorna i . På många håll i är det en enorm bostadsbrist, och speciellt unga har svårt att få en egen bostad. Bostadssegregationen är också ett stort problem på vissa orter, då den har ökat i och mellan bostadsområdena. I större städer saknas hyresrätter, då de har ombildats till bostadsrätter. Det är dyrt att bygga nya hyresrätter, vilket leder till höga hyror och till trångboddhet för många barnfamiljer. Det är hög tid att dessa problem tas på allvar och att man utformar en bostadspolitik som ger alla rätt till en egen bostad. Ett statligt investeringsstöd behöver återinföras, så att fler hyresrätter kan byggas till en rimlig kostnad. Vid nybyggnation är det viktigt att eftersträva en bättre blandning av boendeformer för att minska problemen med segregation. Dessutom måste det statliga bostadsbidraget förbättras så att hushåll kan efterfråga den bostad de behöver. För att kunna bygga billigare lägenheter kan man utmana arkitekter och byggföretag att hitta nya utformningar, vilket det finns goda exempel på i . Man behöver också stimulera ett så kallat horisontellt ägande av nybyggda fastigheter med en ägare för bostadsdelen och en annan ägare för den kommersiella eller samhälleliga delen av fastigheten. ROT-avdraget ska även gälla för hyresrätter som är i behov av upprustning.
mot · GZ02C267 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sjöfyllerilagen. Sjöfyllerilagen, dvs. den lagskärpning som trädde i kraft , har fungerat med båtliv i våra skärgårdar och sjöar. Lagen har fått kritik från polis och andra myndigheter för att vara för tandlös, men också fått kritik från båtfolket för att vara ogenomtänkt och omöjlig att tillämpa i praktiken. Vissa menar att lagen även borde gälla mindre båtar. finns vissa positiva tecken som tyder på att lagen medfört ett minskat sjöfylleri. Det är dags att efter två säsonger med lagen se över lagens samlade effekter och vid behov överväga korrigeringar eller förändringar av regelverket.
mot · GZ02C269 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att nya hyresrätter byggs och befintliga bevaras. Alla människor ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader. Flera centrala, bra och billiga hyreslägenheter ökar mångfalden och minskar segregationen. Exempelvis står ca 50 000 personer i kö till Uppsalahem och så har det varit . Det bostadspolitiska ansvaret ska delas mellan stat och kommun. Bostadsbristen måste byggas bort. Bostaden är en del av den generella välfärden och en social rättighet. En blandad bebyggelse med villor och radhus, bostadsrätter och hyreslägenheter är positivt för bostadsmarknaden. Människors möjligheter att välja hur de vill bo, kunna bo kvar och att flytta när de behöver byta bostad eller bostadstyp måste beaktas. Människors valfrihet i boendet minskar . Hyresrättens andel av bostadsmarknaden har minskat drastiskt , särskilt i storstadsområdena. Det beror dels på att räntebidraget till hyresbostäder togs bort 2006, vilket stoppade byggandet av hyresbostäder, dels på omvandling av hyresrätter till bostadsrätter. Bostadsbristen måste byggas bort. Flera åtgärder behövs för att pressa kostnaderna. Konkurrensen inom byggbranschen behöver ökas, och den del av produktionskostnaderna som beror på byggfel måste minimeras. Ett statligt investeringsstöd bör därför införas för att få fler hyresrätter till rimliga kostnader. En omvandling av hyresrätter som byggts med statligt stöd bör leda till viss återbetalning beroende på hur som gått sedan investeringsstödet betalades ut. Förutsättningarna för kommuners detaljplanering anges i (PBL). har beslutat om en enklare plan- och bygglag. Den nya lagen som börjar gälla från syftar till att förenkla och effektivisera byggprocessen. Riksdagsbeslutet om PBL bygger på betänkande från den s.k. , som fick sina ursprungliga direktiv av en S-regering. Kommittén ansåg att plan- och bygglagstiftningen inte bör användas för att reglera upplåtelseformer. Enligt kommitténs mening fanns det inte anledning att ändra på den grundläggande principen att detaljplanen i första hand ska reglera sådana förändringar som kan prövas i samband med bygglov inom ramen för PBL. Genom exempelvis bestämmelser om huvudsaklig användning för bostadsändamål, byggnadernas storlek, höjd och utformning samt även lägenheternas sammansättning och storlek kan kommunen lägga grunden för ett önskvärt bostadsbyggande. Att införa mer långtgående möjligheter att reglera exempelvis fördelningen på olika upplåtelseformer är därför mindre lämpligt. Inriktningen när det gäller det faktiska bostadsbyggandet bör som ske med stöd av andra styrmedel, t.ex. genom avtal i samband med markanvisning. Kommunernas möjligheter att påverka bebyggelseutvecklingen bör utvecklas. Kommuner bör bedriva en aktiv markpolitik och genom markanvisning påverka var hyresrätter kan byggas.
mot · GZ02C270 · 2011-09-30 00:00:00 — Umgängesrätt för mor- och farföräldrar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om umgängesrätt för mor- och farföräldrar. Barn behöver trygghet i uppväxten inte enbart av föräldrarna utan även i form av andra vuxna, inte minst mor- och farföräldrar. Den äldre generationen betyder mycket för barnbarnen. De är ett stort stöd i olika sammanhang. Vid separationer i ett äktenskap eller ett förhållande slits barnen alltför ofta mellan föräldrarna. Många barn far illa i en separation och tappar kontakten med släkt och vänner. Många mor- och farförälder berövas umgängesrätten med sina barnbarn när deras son eller dotter t.ex. avlider. Den efterlevande föräldern hindrar och till och med förbjuder mor- eller farföräldern att träffa sina barnbarn. Andra nordiska länder har lagstiftat om mor- och farföräldrars rätt till umgänge med sina barnbarn. Det måste bevisas att mor- och farföräldrarna är olämpliga att träffa barnbarnen för att det ska kunna förhindras. I av ökande rotlöshet och när många barn saknar kontakter med vuxna personer är det viktigt att även ser över möjligheten att ge mor- och farföräldrar rätt till umgänge med sina barnbarn.
mot · GZ02C274 · 2011-09-26 00:00:00 — Reglerna vid förvärv av jord- och skogsbruksfastigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jordförvärvslagens begränsningar av juridiska personers rätt att förvärva jord- och skogsbruksföretag. Enligt jordförvärvslagen (1979:230) krävs i vissa fall tillstånd för förvärv av lantbruksegendom. Bland annat uppställs särskilda krav för att juridiska personer skall få tillstånd att förvärva jord- och skogsbruksfastigheter. avslog i betänkande 2006/07:CU20 ett yrkande om översyn av dessa bestämmelser med hänvisning till att jordförvärvslagens regler genomgått relativt stora förändringar. Enligt utskottets mening är det för tidigt att nu överväga förändringar av denna lagstiftning. I stället bör ytterligare erfarenheter av de nya lagreglerna avvaktas. De förändringar som utskottet hänvisade till i sitt betänkande innebar vissa förenklingar, men inga principiella förändringar. Juridiska personer får, med undantag av vad som gäller enligt särskilda bestämmelser om förvärv i glesbygd och omarronderingsområden, förvärva lantbruksegendom från andra juridiska personer, med undantag av dödsbon, utan förvärvstillstånd. I övrigt innebär förändringarna bl.a. att bestämmelserna om kompensationsfria förvärv och om lämnande av kompensationsmark vid juridisk persons förvärv av lantbruksegendom från fysisk person förenklas. gäller således i huvudsak de begränsningar för juridiska personers förvärv av jord- och skogsbruksfastigheter som redovisas gällde tidigare: har både prisutvecklingen och andra faktorer t ex behovet av extern finansiering av förvärv ytterligare ökat behovet att välja den juridiska formen aktiebolag vid enskildas förvärv av jord- och skogsfastigheter. Till skillnad från vad som gäller för andra näringsgrenar innebär dessa inskränkningar av rätten för juridisk person att förvärva jord- och skogsbruksfastigheter fortfarande att jord- och skogsbrukares möjlighet att välja lämpligaste företagsform begränsas. Framför allt för företag med omfattande finansieringsbehov vid investeringar, förvärv eller vid generationsväxling medför detta påtagliga nackdelar. Jag anser att bestämmelserna bör ändras, så att valet av företagsform för jord- och skogsbruksföretag inte begränsas genom särskilda bestämmelser i jordförvärvslagen.
mot · GZ02C278 · 2011-09-30 00:00:00 — Radonmätning vid försäljning av småhus tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda ett införande av en plikt för säljaren att visa resultat från en radonmätning vid försäljning av småhus. /2009 ska flerbostadshus med hyres- och/eller bostadsrätter ha en energideklaration. Småhus ska också ha en energideklaration, men endast vid försäljning eller nybyggnation. Syftet med energideklarationen är att minska utsläppen av växthusgaser och främja en god inomhusmiljö. I energideklarationen redovisas bland annat husets energianvändning. Där finns också förslag på vad som kan göras för att sänka energikostnaderna. I energideklarationen ska det också uppges om en radonmätning är utförd. Jag menar att det är otillräcklig att enbart ge information om en radonmätning är gjord. En radonmätning bör vara genomförd då småhus ska byta ägare. Radon är en radioaktiv gas som enligt orsakar mellan 400 och 500 lungcancerfall i . Radon kan inte upptäckas genom en okulär besiktning. Gasen varken syns eller luktar. För att upptäcka radon och säkerställa halten krävs en mätning med mätdosor som sedan analyseras i ett laboratorium. Att göra en mätning är emellertid varken särskilt dyrt eller svårt för en fastighetsägare. För att få ett tillförlitligt mätresultat görs en långtidsmätning som tar cirka , helst . Vid försäljning av småhus betraktas inte radon som ett dolt fel. Som köpare måste man därför själv kontrollera att huset inte har radonproblem. Det är dock oftast inte möjligt för en köpare att inför ett köp genomföra en långtidsmätning i och med att affärerna brukar vara färdiga . En snabb mätning kan kosta . Det vore därmed rimligt att säljaren utöver energisituationen också redovisar radonhalten i sin fastighet. På så sätt får alla potentiella köpare en uppfattning om vilka åtgärdsbehov som finns i bostaden. De som ryggar för höga radonvärden kan då välja bort objektet, andra kan räkna på saneringskostnader. Bidrag kan utgå för radonsanering i egnahem, men detta kräver bland annat en långstidsmätning under eldningssäsong. En ny ägare kan alltså inte enkelt genomföra en radonsanering före inflytt och få bidrag för det, såvida inte den tidigare ägaren gjort en giltig långtidsmätning. Miljömålet God bebyggd miljö med delmålet God inomhusmiljö föreskriver att radonhalten i alla bostäder ska vara lägre än /m3 luft. Målet beräknas inte kunna nås. Informationsinsatser har riktats till småhusägare, till exempel via webbsidan . Ändå går arbetet med mätningar och radonåtgärder för långsamt för att målet ska nås. Enligt undersökningen kommer småhusen vara åtgärdade först runt 2065 med nuvarande åtgärdstakt. Ovanstående förslag om ett införande av en plikt för säljaren att visa resultat från en radonmätning vid försäljning av småhus skulle kunna bidra till målet om god inomhusmiljö. Jag föreslår därmed att regeringen får i uppdrag att utse lämplig myndighet för att utvärdera ett sådant förfaringssätt.
mot · GZ02C283 · 2011-09-30 00:00:00 — Barns rätt vid en separation tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn och reformering av lagstiftningen vid skilsmässa mellan två föräldrar med minderåriga barn. är det vanligt att föräldraskap delas jämlikt mellan föräldrar, men det finns också exempel på att den ena parten vid skilsmässa mellan två föräldrar med minderåriga barn förvägras utöva detta föräldraskap. Ofta är det kvinnan som ges rätten till vårdnad och umgänge med sina barn vid en skilsmässa, något som säkerligen är helt motiverat men . Barns rättigheter vid en skilsmässa tillgodoses bäst genom samarbete mellan barnens båda föräldrar. I de fall föräldrarna har olika uppfattning om vad som är bäst för barnen, dvs. då de har svårt att samarbeta, borde samhället i normalfallet kunna kräva att båda föräldrarna deltar i samarbetssamtal. Dessa samtal skall syfta till att kunna nå en tillfredsställande lösning i en svår situation för alla inblandade, föräldrar och barn. Samtalen dokumenteras och utgör vid en eventuell rättslig talan ett underlag för de rättsvårdande myndigheterna. Det finns självklart situationer där kravet på samarbetssamtal måste modifieras med hänsyn till psykisk sjukdom, missbruk eller där våld och övergrepp förekommit. Utgångspunkten skall dock alltid vara att söka nå en samförståndslösning för barnens bästa. är det inte ovanligt att lyssna på barnen, om vilken inställning de har till föräldrarna och om hos vem de vill bo, efter skilsmässan. Det är i grunden en positiv inställning men det finns ett svårt dilemma. Det är lätt att se att barnen i en sådan situation kan stå under stark press, från båda eller en av föräldrarna. Här utsätts barnen, oavsett ålder och mognad, för en valsituation som kan vara djupt oetisk. Samhället har här ett stort ansvar för att barnens verkliga vilja kommer fram och måste ta ansvar för att beslutsunderlag är opartiska och av hög kvalitet. Det finns tyvärr exempel på att samarbete mellan separerande föräldrar varit omöjligt och att det till och med förekommer anklagelser om olika former av våld och övergrepp, som sedan visat sig sakna grund. Trots detta har det påverkat beslut om vårdnaden av gemensamma barn. Motionen talar inte för den ena eller andra parten, vid en separation. Den tar upp barnens rätt till bägge sina föräldrar och för att slippa ta ställning för och emot en förälder, när det gäller exempelvis boendet efter en separation. Föräldrarnas rättigheter skall vara lika, ingen skall med självklarhet, utan att en ordentlig utredning gjorts, få anses vara mer eller mindre lämplig än den andra föräldern när det gäller att ta hand om sina barn. Mot denna bakgrund finns det behov av en översyn och reformering av gällande lagstiftning inom området.
mot · GZ02C284 · 2011-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fideikommiss utan undantag. Det svenska systemet med fideikommiss hör inte hemma i ett modernt samhälle. Rent teoretiskt har vi avskaffat systemet, men ett antal undantag från den regeln tillåts dock fortfarande. Systemet som bland annat innebär att kvinnor helt och hållet undantas arvsrätt är en kvarleva från ett gammalt feodalsamhälle med en förlegad kvinnosyn som vi inte på något sätt kan tillskriva dagens . Att systemet får fortleva med de senaste regeringarnas aktiva tillståndsgivande är en skamfläck för vårt land. En anledning som ofta anges som anledning till att man bör få och har fått tillstånd att fortsätta med fideikommiss på vissa egendomar sägs vara att man inte vill riskera att splittra upp egendomar och ägodelar av kulturhistoriskt intresse. Hur man resonerar när man anser att kvinnor inte skulle ha förmåga att hantera dessa kulturklenoder framgår dock varken av ansökningar eller av tillståndsgivare. Om det finns nationella kulturhistoriska intressen att bevara på dessa egendomar måste det finnas andra lösningar för att bevara dessa än att godkänna att ett uråldrigt, diskriminerande system som står i motsats till allt annat ett öppet samhälle står för får fortleva. Systemet med fideikommiss bör en gång för alla avskaffas, och inga undantag ska vara möjliga. i (S)
mot · GZ02C296 · 2011-09-29 00:00:00 — Enkel anmälan för fäder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att faderskapet ska kunna fastställas tidigt i graviditeten med en enkel anmälan. Barn ska ha rätt till båda sina föräldrar. får mamman automatiskt gemensam vårdnad om barnet, om föräldrarna inte är gifta. Om föräldrarna är ogifta är modern ensam vårdnadshavare. Gifter sig föräldrarna efter barnets födelse får de automatiskt gemensam vårdnad om barnet. Ogifta föräldrar kan, i samband med att faderskapet fastställs hos socialförvaltningen, anmäla att de önskar gemensam vårdnad om barnet. Signalen som dagens system sänder är lika tydlig som otidsenlig: män är redan från början med tvekan godkända som föräldrar. I ett samhälle som är inriktat på att uppmuntra båda föräldrarna till att ta ansvar duger det inte att papporna inte kan få delad vårdnad utan mammans godkännande. En modell med en enkel anmälan redan tidigt under graviditeten om vem som är fadern bör prövas. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GZ02C297 · 2011-09-29 00:00:00 — Införande av en barnbalk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en barnbalk som är likställd med enligt motionens intentioner. Flera lagområden reglerar barnens liv. Det är skollagen, , lagen om allmän försäkring där studiebidrag, barnbidrag, barnpension med mera ingår, lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga, umgängesrätten och socialtjänstlagen för att nämna några. Det finns således ett stort behov av en samlad barnbalk. Barn är en grupp som inte har någon egen talan. Barn är helt beroende av vuxna i sin omgivning. Trots det saknar samhället ett samlat barnperspektiv både i lagstiftning och i efterlevnaden av de lagar som reglerar barns uppväxtvillkor. Barns rätt till en god barndom måste väga tyngre än föräldrars rätt till sina barn. är en lag som går före om barns rätt till en god uppväxt. Därför borde det införas en barnbalk som ska vara likställd med för att på så sätt garantera att barns rättigheter respekteras. Att både i lagstiftning och framför allt i tillämpningen av lagen utgå från vad som är till barnets bästa borde vara grundläggande i eftersom vi skrivit på . Barn är egna individer med egna rättigheter. Av ovanstående och många fler skäl behöver ett tydligare barnperspektiv införas i svensk lagstiftning i en barnbalk och tillämpningen och verkställandet av densamma ses över och utvecklas. Detta bör ges regeringen till känna. i (C)
mot · GZ02C299 · 2011-09-26 00:00:00 — Möjligheterna för unga att få bostäder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av vilka negativa effekter de samlade bostadsregleringarna har för nyproduktion av bostäder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att underlätta andrahandsuthyrning av såväl hyresrätter som bostadsrätter. En långvarig oförmåga att på allvar lösa bostadsmarknadens problem gör att det generellt sett byggs alldeles för lite i . Tre av fyra kommuner uppger att de har brist på hyresrätter. Det här är en stor utmaning för unga. Den svåra situationen på bostadsmarknaden gör det svårare att arbeta i expansiva regioner som det försvårar för studenter att flytta till de orter där deras drömutbildningar finns. Lösningen ligger inte i riktade subventioner, då dessa bidrar till en ryckighet i bostadsbyggandet. Subventionerna, tillsammans med omfattande regleringar och låg andel importerat material, har dessutom bidragit till att har högsta byggkostnader. Detta försvårar produktionen av billiga lägenheter. En möjlig åtgärd är en halvering av byggmomsen, vilket skulle sänka kostnaderna för byggandet. Vidare saknas det en översikt över vilka effekter den samlade mängden regleringar från berörda myndigheter har på kostnaderna för och svårigheterna att nyproducera bostäder. Nyproduktion är dock inte den enda faktorn; det befintliga beståendet måste utnyttjas så effektivt som möjligt. Här har regeringen genomfört reformer såsom höjningen av schablonavdraget för dem som hyr ut hela eller delar av sin fastighet, men mer kan behöva göras. Bland de reformer som är tänkbara finns en utökning av de skäl som ska uppfyllas för att andrahandsuthyrning av hyresrätter ska godkännas samt förenklad reglering kring andrahandsuthyrningen av bostadsrätter.