ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02A303 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbeta fram en genomgripande Sternrapport, som behandlar och belyser statens, näringslivets, samhällets och individens totala kostnader för ojämställdhet, relaterade till de mål för jämställdhetspolitiken som antagit. har utrett vad ojämställdhet kostar staten, samhället och individen. Utredningstjänsten konstaterar att det främst är kostnader i individekonomisk mening som det finns studier om i relation till ojämställdhet. Det finns många studier om jämställdhet och bristen på sådan. En del av dessa studier har ett ekonomiskt perspektiv och belyser då till exempel samband mellan jämställdhet och lönsamhet i företag, jämställdhetens betydelse för samhällens tillväxt eller hur avsaknad av jämställdhet påverkar kvinnors inkomster. Mycket få av de studier som utredningstjänsten har studerat inom ramen för utredningen behandlar dock bristen på jämställdhet ur ett kostnadsperspektiv. Ojämställdhet finns i alla delar av samhället. De kostnader och den outnyttjade potential som är relaterade till ojämställdheten är inte belagda. Bara vad det gäller ett av och regeringens fyra jämställdhetsmål finns det beräkningar på kostnader. Det handlar om kostnader för våld mot kvinnor. I en rapport från (Kostnader för mäns våld mot kvinnor en samhällsekonomisk analys) uppskattas kostnaderna för våld mot kvinnor i nära relationer till omkring 2,73,. Ett område där det saknas beräkningar är det obetalda hemarbetet. En av de få kostnadsberäkningar som finns på det ojämnt fördelade hem- och omsorgsarbetet visar att kvinnor bara i utför motsvarande mer i arbete än män i i form av anhörigvård. Ekonomen publicerade på uppdrag av den dåvarande brittiske finansministern en uppmärksammad rapport. Rapporten beskriver ett scenario där följderna av den globala uppvärmningen mäts i pengar. Kostnaderna för ett ojämställt samhälle är fortfarande i stort sett en vit fläck på både forskarnas och politikernas karta. För att snabbare kunna åstadkomma förändringar är det viktigt att frågan får en grundlig belysning ur ett nationalekonomiskt perspektiv. Politiken behöver oberoende siffror på vad ojämställdheten kostar för staten, samhället och individen. Med en sådan rapport får vi underlag för att, förutom den mänskliga aspekten, också visa på att det även kan vara ekonomiskt motiverat att göra något åt ojämställdheten. Detta ges regeringen tillkänna.
mot · GZ02A305 · 2011-10-04 00:00:00 — Bristande tillgänglighet som diskriminering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bristande tillgänglighet som diskriminering. beslutade om en nationell handlingsplan för handikappolitiken, Från patient till medborgare, med målsättningen att hinder för tillgänglighet skulle vara undanröjda senast vid utgången av 2010. Mer än var femte person i har någon form av funktionsnedsättning. Det kan påverka livets alla skeenden och förutsättningar för delaktighet i samhället, men människor ska inte handikappas på grund av att vårt samhälle diskriminerar. Regeringen har tagit olika initiativ och gett olika uppdrag för tillgänglighetsarbetet. Ett betänkande om att se bristande tillgänglighet som diskriminering bereds nu inom . Handikapprörelsen har tålmodigt väntat på att samhället ska vara till också för dem. Det handlar om att kunna gå in i alla byggnader, att kunna ta del av varor och tjänster och framför allt att slippa bli diskriminerade på arbetsmarknaden, i sjukvården och i skolan. Ingen ska hindras att fritt leva sitt liv. Man kan tycka att det borde vara en självklarhet att alla människor ska känna delaktighet och uppleva livskvalitet. Men tyvärr stängs många personer med funktionsnedsättning ute. Bristande tillgänglighet brukar framföras som en förklaring till detta och det är fortfarande ett stort problem. Det handlar mycket om bristande kunskap och insikt om vad funktionsnedsättning innebär. Det handlar om hur samhället ser på personer med funktionsnedsättning. har ratificerat FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. I artikel 9 ställs krav på ändamålsenliga åtgärder som säkerställer att personer med funktionsnedsättning får tillgång på samma villkor som andra till den fysiska miljön, till transporter, till information och kommunikation, innefattande informations- och kommunikationsteknik (it) och system samt till andra anläggningar och tjänster som är till för eller erbjuds allmänheten. I artikel 2 definierar man diskriminering på grund av funktionsnedsättning inkluderande även underlåtenhet att göra skäliga anpassningar. Tillgänglighet är en fråga om rätten att vara medborgare. Människor med funktionsnedsättningar ska inte tvingas till särlösningar, till sidoingångar eller bakvägar. En god tillgänglighet har vi alla nytta av, ung som gammal. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GZ02A306 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att mindre företag ska få möjlighet till rådgivning vid rekryteringar via s.k. konsultcheckar. Det kan vara problematiskt för små företag att anställa ny personal. Det finns undersökningar som visar att de mindre företagen ska, och behöver, växa för att bidra till en positiv ökning av tillväxten och en lägre arbetslöshet. Det rapporteras även om att matchningen mellan företag och arbetssökande inte alltid fungerar. Företag som är i behov av arbetskraft upplever att de inte hittar medarbetare med rätt kompetens. Situationen skulle till exempel kunna förbättras om antingen Arbetsförmedlingen eller upphandlade företag fick i uppdrag att aktivt hjälpa de minsta företagen i deras rekryteringsprocesser genom att ge dem tydlig rådgivning via så kallade konsultcheckar. Företag med några få anställda skulle då ges möjlighet till kostnadsfri konsultation i form av en genomgång av den kompetens som eftersöks, hjälp med att skriva en kravprofil samt hjälp med hur de som söker den lediga tjänsten ska utvärderas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02A307 · 2011-10-03 00:00:00 — Framtida konkurrensutsättning av Arbetsförmedlingen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att konkurrensutsätta Arbetsförmedlingen. Undersökningar visar att svenska företag ofta upplever det problematiskt att hitta nya kompetenta medarbetare, trots den relativt höga arbetslösheten. Företagen i har svårast i landet när det kommer till att hitta rätt medarbetare vid nyrekrytering, enligt en undersökning som gjort. Detta trots att länge har haft högst arbetslöshet i hela landet. Matchningen fungerar inte tillräckligt bra. Regeringen har gjort goda insatser i syfte att förbättra situationen genom att skapa möjligheter för den enskilde att få en jobbcoach. Nästa steg bör vara att fullt ut konkurrensutsätta Arbetsförmedlingen genom att låta den arbetssökande själv få möjlighet att välja arbetsförmedlare som denne anser bäst passar den enskildes behov. Det nya systemet skulle inte minst passa personer som inte har svenska som modersmål och unga som skulle kunna få specialiserade arbetsförmedlare. En konkurrensutsättning skulle även leda till startande av nya företag, vilket leder till fler aktörer på marknaden och därmed bättre service och tillgänglighet för den enskilde. Med tanke på den höga arbetslöshet och den stora matchningsproblematik som råder i borde det vara ett utmärkt län för en försöksverksamhet i motionens anda. Försöket borde inledas genom att arbetsmarknadens parter kopplas till en referensgrupp till Arbetsförmedlingen, som ges i uppdrag att upphandla en försöksverksamhet i utvalda orter. Efter utvärderingen kan sedan försöksverksamheten, förutsatt att den utfaller med gott resultat, införas i hela . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02A318 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av åtgärder för att anpassa arbetslivet efter människors livssituation. Trots att är ett av världens mest jämställda länder är orättvisorna på arbetsmarknaden mellan kvinno- och mansdominerade yrken fortfarande stora. Medan ett arbete på heltid har blivit en självklarhet för de flesta män har många kvinnor ofta tvingats acceptera ett arbete och en lön som det inte går att försörja sig på. Det gäller i första hand yrken inom service, vård och omsorg. En annan utveckling har varit att antalet tidsbegränsade anställningar ökat väldigt kraftigt. Sammantaget innebär denna utveckling att den ekonomiska tryggheten för människor har försämrats. Framför allt gäller det i åldrar då man normalt bildar familj och skaffar barn. Förutom den allmänna ekonomiska och sociala osäkerhet som en för liten tjänst eller en tidsbegränsad anställning innebär försvårar det också möjligheterna att få låna pengar eller få ett hyreskontrakt. Ett modernt arbetsliv kräver en anpassning till människors livssituation och förutsättningar. Stressen måste minska. De anställdas inflytande över det egna arbetet och arbetstiden måste öka. Heltid bör vara det naturliga, deltid en möjlighet. Alla kvinnor och män måste ha rätt till ett arbete som det går att försörja sig på. Ofrivillig deltid och ofrivilliga timanställningar måste motverkas och lönediskriminering bekämpas. Den införda begränsningen av deltidsarbetslösas möjlighet att få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen och det faktum att vi för den framtida välfärdens finansiering inte har råd att inte ta vara på alla människors vilja att arbeta, ger ytterligare motiv till varför vi måste hitta en bra lösning. Det kan antingen ske genom att parterna på arbetsmarknaden avtalar om det eller om det inte visar sig vara en framkomlig väg genom att vi lagstiftar om en rätt till heltid och en möjlighet till deltid.
mot · GZ02A319 · 2011-10-04 00:00:00 — Arbetsmarknadsrelaterat stöd till personer med funktionsnedsättningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur ansvaret för allt arbetsmarknadsrelaterat stöd till personer med funktionsnedsättningar kan samlas hos en myndighet. Arbetslösheten för personer med funktionsnedsättningar i arbetsför ålder är mycket hög. Denna dystra statistik har gällt länge oavsett konjunktur. Orsakerna är många, men bristande samordning hos ansvariga myndigheter och ett för individen krångligt och oflexibelt stödsystem är vanliga bidragande orsaker. Ansvaret för att stödja personer med funktionsnedsättning i olika arbetsmarknadsrelaterade frågor är uppdelat på både Arbetsförmedlingen och . Denna uppdelning mellan två myndigheter har dock visat sig mycket olycklig för olika grupper med speciella behov. Bland annat orsakar den skilda tolkningar av regelverken och olika behandling av samma individ. Det samarbete som sker är inte tillräckligt för att tillgodose och utveckla den enskildes rehabiliteringsmöjligheter eller för att underlätta för individen. En förutsättning för att personer med funktionsnedsättningar ska ha jämlika villkor på arbetsmarknaden, är att det finns en effektiv och flexibel hjälpmedelshantering och att anpassning av arbetsplatsen kan göras snabbt och utan tidsödande byråkrati. Uppdelningen av ansvar mellan de båda myndigheterna gör dock att processen kring arbetstekniska hjälpmedel och arbetsplatsanpassning är orättvis, onödigt byråkratisk och komplicerad för individen. När denna process också oftast är lång och tidsödande blir situationen ibland ohållbar. I Arbetsförmedlingens nationella samråd med företrädare för personer med de olika funktionsnedsättningarna synnedsättning, hörselnedsättning, dövhet och dövblindhet har det lyfts fram åsikter om att har haft svårt att bygga upp en fungerande organisation kring hjälpmedelshanteringen samt att dess kompetens på området har urholkats . Vidare beviljar inte hjälpmedel som Arbetsförmedlingens utredning har rekommenderat. hänvisar också allt mer till arbetsgivarnas ansvar och man beviljar ofta exempelvis inte arbetsoptik, belysning eller stora dataskärmar, det vill säga anpassningar som ofta är helt nödvändiga för individen. Mot denna bakgrund anser vi att en enda myndighet ska ha ansvar för allt arbetsmarknadsrelaterat stöd för samtliga personer med funktionsnedsättningar. Denna enda myndighet ska ha ansvar för allt från utredning, vägledning, yrkesutbildning, yrkesträning, arbetsanskaffning och praktikplatser till arbetshjälpmedel och arbetsplatsanpassning. Vi anser också att ansvaret ska omfatta alla personer med funktionsnedsättning oavsett om personen har arbete, söker arbete eller är i arbetsmarknadsåtgärder.
mot · GZ02A321 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidta åtgärder i arbetslöshetsförsäkringens regelverk så att arbetslösa inte stängs ute från eller hindras att inneha fackliga eller politiska uppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur fackliga och politiska uppdrag kan bli a-kassegrundande. I en väl fungerande demokrati finns det utrymme för förtroendevalda med många olika typer av erfarenhet. Naturligtvis ska vi välkomna personer att delta i demokratiska församlingar oavsett om de är arbetslösa eller jobbar, om de är studerande, företagare, personer med nedsatt arbetsförmåga eller personer som uppbär annan ersättning än lön. Ju fler med olika bakgrund och erfarenhet som deltar, desto bättre blir besluten. Som arbetslöshetsförsäkringen är utformad utestänger den en stor grupp medborgare, något som inte är önskvärt. Med nuvarande regler för hur normalarbetstid och normalinkomst beräknas i arbetslöshetsförsäkringen missgynnas de som har uppdrag på deltid. Konsekvenser av detta kan leda till att människor avstår från att ta på sig fackliga eller politiska uppdrag, för att inte utsätta sig för risken att gå miste om sin arbetslöshetsersättning. Enligt 4 kap. 11 § kommunallagen har förtroendevalda rätt till den ledighet från sina anställningar som behövs för att de skall kunna fullgöra sina uppdrag. Detta innebär att uppdraget inte räknas som en del av anställningen. Med nuvarande regelverk för a-kassan kan en person som haft ett förtroendeuppdrag och arbetat sedan tvingas avsäga sig samma uppdrag för att det helt plötsligt räknas som ett deltidsarbete. Dagens regelverk måste därför ändras så att även arbetslösa får rätt att ha fackliga och/eller politiska uppdrag utan att utförsäkras från arbetslöshetsförsäkringen. Fackliga och politiska förtroendeuppdrag som berättigar till tjänstledighet eller frånvaro från arbetsplatsen bör bli a-kassegrundande.
mot · GZ02A323 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka nyföretagandet genom en flexiblare användning av starta-eget-bidraget. Vi behöver få till ett ökat nyföretagande i , inte minst i de kommuner som är beroende av ett eller flera stora företag. Sådana kommuner är väldigt sårbara om det händer något med detta/dessa företag. I dessa kommuner är det därför viktigt att man arbetar med dessa frågor innan det händer något. Det är en långsiktig arbetsmarknadspolitik som behövs. Tyvärr arbetar vi alldeles för lite med det långsiktiga arbetet; det är oftast det korta perspektivet som gäller. Vi har ett starta-eget-bidrag som endast vänder sig till dem som är arbetslösa, medan de som har en anställning inte har någon möjlighet att få starta-eget-bidrag. Det är givetvis så att det finns många bra företagsidéer bland alla dem som inte har rätt till starta-eget-bidrag. Men det är ofta ett mycket stort steg att lämna den trygghet som man har. Man är kanske gift, har barn, villa, bostadsrätt m.m. Så det är inte så enkelt att bara säga upp sig från sin anställning och starta upp ett företag utan någon trygghet eller säkerhet. Det är med all säkerhet många goda affärsidéer som aldrig blir av på grund av just detta. Här borde man hitta ett flexiblare användningssätt av starta-eget-bidraget, om inte i hela landet så borde man hitta möjligheter i de kommuner/regioner där det är ett lågt nyföretagande, där man är beroende av ett eller flera stora företag, där man drabbats av stora nedläggningar eller där det finns personer som riskerar arbetslöshet. Det förutsätter givetvis ett stort samarbete mellan Arbetsförmedlingen, det lokala näringslivet, , kommunen och fackliga organisationer. Alla parter måste jobba mot samma mål, dvs. skapa ett ökat nyföretagande och fler arbetstillfällen till kommunen/regionen.
mot · GZ02A325 · 2011-10-03 00:00:00 — Högre ambitioner för en bra arbetsmiljö tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att följa upp konsekvenserna av besparingar på arbetsmiljöområdet för att slå vakt om en långsiktigt hög ambitionsnivå vad gäller bättre arbetsmiljö. har fått sänkta anslag i flera omgångar sedan regeringsskiftet . Det innebär naturligtvis att antalet inspektioner har minskat och att fler kommer undan med en bristfällig och till och med farlig arbetsmiljö. Det är tyvärr inte särskilt ovanligt att det till och med leder till att anställda faktiskt dör på jobbet. Därtill har , där forskningsfokus legat på arbetsmiljöfrågor, avvecklats. arbete är en viktig del i att få människor tillbaka i arbete och förebygga skador. Dessutom kostar dålig arbetsmiljö pengar. Regeringens politik slår hårt mot detta arbete där inspektörerna ställer nödvändiga krav på arbetsgivarna att ta itu med arbetslivets risker för liv och hälsa. Vi följer med stor oro de konsekvenser som de minskade resurserna inom dessa områden får. Med anledning av det ovanstående menar vi att besparingarna på och nedläggningen av måste följas upp och att den långsiktiga ambitionen för noggrann inspektion av arbetsmiljön bör höjas. Dessutom bör regeringen överväga att se över möjligheterna att öka resurserna till arbetsmiljöarbetet och arbetslivsforskningen.
mot · GZ02A326 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anställningsskyddet för arbetsskadade och sjuka. Vi har stora problem med ohälsan inom många områden i samhället. Vi vet att en del av denna ohälsa är arbetsrelaterad och att kvinnor i den offentliga sektorn är överrepresenterade. Många tvingas lämna arbetslivet och en del får gå ut i arbetslöshet. tar man inte vara på den kompetens som personalen eller arbetstagaren har, och ofta får människor sluta sin anställning om de blir sjuka eller drabbas av arbetsskador. Om vi ska kunna prata om ett mänskligare arbetsliv måste vi acceptera att alla inte har samma arbetsförmåga. Därför bör en översyn göras för att stärka anställningsskyddet för arbetsskadade och sjuka. Innan någon arbetstagare får sluta sin anställning på grund av en arbetsskada eller sjukdom ska det undersökas om han eller hon kan omplaceras och få andra arbetsuppgifter i större utsträckning än vad som sker . Detta bör ses över.
mot · GZ02A332 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om praktikplatser. Ett stort problem inom dagens arbetsmarknadspolitik är substansen i olika åtgärder. Vi behöver en arbetsmarknadspolitik med åtgärder som är konstruktiva och som leder till resultat. Praktikplatser är en åtgärd som börjar bli mer och mer efterfrågad. Ungdomar, arbetslösa och invandrare som är i behov av en sysselsättning behöver få en introduktion på arbetsmarknaden och detta kan göras effektivt genom en praktikplats. För att göra den bra och instruktiv behövs en eller handledare på arbetsplatsen. Om det inte behövs en introduktion eller handledning är det ingen praktikplats utan skall räknas som en anställning. Praktikplatser får inte bli en ersättning för anställning. Arbetsgivarna får inte avskeda folk och ersätta dem med praktikplatser. Man bör se över systemet med praktikplatser som åtgärd för att garantera att det inte utnyttjas och utnyttjar människor. Systemet ska vara konstruktivt och leda till resultat.
mot · GZ02A333 · 2011-10-03 00:00:00 — Rättvisa villkor för arbetslösa tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om villkoren för arbetslösa. Villkoren för de arbetslösa har förändrats och försämrats. I det nuvarande systemet för en person som blir arbetslös eller är arbetslös är det ett tvång att söka arbete i hela landet, borttaget är också hänsynen till om man har små barn. Förutom en låg ersättning har man också en bortre gräns för möjligheten att få ersättning och sedan man passerat den gränsen återstår oftast bara försörjningsstöd. Dagens villkor för deltidsarbetslösa är inte i linje med arbetslinjen, ingen borde straffas för att de har ett arbete på deltid. Som det ser ut tvingas den arbetslöse välja att avstå arbete för att man inte kan försörja sig på den ersättning man får. Arbetslöshetsförsäkringen är ett skydd och ett system som skall möjliggöra omställning. Det är viktigt att vi har en försäkring som är hållbar och fungerar som den omställningsförsäkring den är tänkt att vara. Villkoren för den arbetslösa eller deltidsarbetslösa måste vara på en sådan nivå att de inte försämrar möjligheten att aktivt söka arbete. Den arbetslöse skall kunna ha fokus på att söka arbete utan att vara orolig för sin familj eller sitt eget hälsotillstånd. Ett nytt och för den arbetslöse realistiskt system för återinträde på arbetsmarknaden måste skapas, annars riskerar dagens system att skapa extrema situationer för den enskilde.
mot · GZ02A337 · 2011-10-03 00:00:00 — En modern arbetsmiljö för ett modernt arbetsliv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om och dess arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt centrum för arbetslivsforskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förstärkning av skyddsombudens roll i arbetslivet. Vår samhällsmodell bygger på att alla som kan ska arbeta. Att ha ett arbete är viktigt för alla människor. Det ger frihet genom att man får en egen inkomst, det ger gemenskap med arbetskamrater och det ger egen utveckling. Därför är en stark, hållbar och konkurrenskraftig ekonomi förutsättningen för en bred politik för fler arbetstillfällen och full sysselsättning. Men arbetslivet måste bli tillgängligt för alla medborgare. Människors kompetens, kunskaper och erfarenheter måste på ett bättre sätt tas tillvara i arbetslivet. Det är arbetets villkor, arbetsuppgifternas utformning och arbetsmiljön som avgör om vi ska ha förutsättningar att jobba utan att slitas ut eller skadas fysiskt eller psykiskt. Därför spelar arbetsmiljön en avgörande roll i dagens och morgondagens arbetsliv. Alla ska ha rätt arbeta i en trygg och säker miljö, där man får yrkesmässig och personlig utveckling. Arbetet ska också främja jämställdhet och ge en social gemenskap. Då finns förutsättningar för att man ska kunna avsluta ett långt yrkesverksamt liv med bibehållen fysisk och psykisk hälsa. Om vi ska klara detta måste arbetsmiljön förbättras. Vi behöver tillföra resurser så att aktivt kan arbeta för att stärka arbetsmiljöarbetet i hela vårt land. Vi behöver också särskilda resurser som är riktade mot speciellt utsatta branscher. Vi föreslår att arbetslivsforskningen samlas i ett nationellt centrum, där arbetslivets forskningsbehov kan formuleras och där kunskaper om pågående forskning kan delges dem som är aktiva i arbetsmiljöarbete på olika sätt. Vi anser att skyddsombudens roll på den enskilda arbetsplatsen generellt måste stärkas och därmed behöver ekonomiska medel ställas till förfogande för utbildning av skyddsombuden. i (S) i (S)
mot · GZ02A338 · 2011-10-05 00:00:00 — Utökning av undantagen i LAS tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av möjligheten att undanta av de anställda vid uppsägning. LAS är en trygghet för de anställda som ska värnas om så långt som möjligt. Tyvärr så har dessa regler ibland lett till förödande konsekvenser för vissa företag då de varit tvungna att säga upp folk. En del anställda sitter på så speciella kunskaper och kvalifikationer att företagen inte kan fortsätta sin verksamhet utan dessa. Det bör undersökas om inte möjligheten finns att alltid undanta av de anställda vid uppsägning, detta för att möjliggöra för företaget att behålla s.k. nyckelpersoner och öka möjligheterna för unga att hålla sig kvar på arbetsmarknaden.