ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02N217 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svensk basindustris behov av en ansvarsfull och långsiktig energipolitik. Svenskt näringsliv skiljer sig från övriga på så vis att vi har en betydligt större andel elintensiv basindustri. Det gör att svensk ekonomi är betydligt känsligare för svängningar i elpriserna än de allra flesta andra europeiska länder. Eftersom en fjärdedel av samlade exportinkomster kommer från basindustrin spelar den en avgörande roll när det gäller finansieringen av välfärden. Det finns också betydande industriella strukturskillnader mellan olika delar av . I exempelvis spelar den tunga basindustrin en mycket viktig roll för sysselsättningen. Basindustrin är också en viktig motor för att hålla igång underleverantörer inom exempelvis it-området. Om vi ska klara av att öka sysselsättningen och skapa resurser till välfärden måste basindustrin ses som en av flera framtidsnäringar. måste nu bevara och vidareutveckla basindustrin som vi uppmuntrar andra näringar att växa. Till följd av öppna gränser och sammanslagningar mellan svenska och utländska företag arbetar basindustrin i öppen konkurrens. Avgörande för om vi skall bevara vår industriella bas är att konkurrensvillkoren är tillräckligt goda. Energiförsörjningen är en viktig förutsättning för konkurrenskraften eftersom energikostnaden är en stor utgiftspost i basindustrin. Energipolitiken måste dels se till att det finns en tilltro till energiförsörjningen på lång sikt, dels se till att energikostnaderna hålls på en konkurrenskraftig nivå. Därför är en ansvarsfull och långsiktig energipolitik en grundförutsättning för basindustrins utvecklingsmöjligheter. Svensk ekonomi är beroende av fortsatta investeringar i basindustrin, men dessa kan äventyras om kostnadsbilden för industrin i avviker från kostnadsbilden i konkurrentländerna. Energiproduktionens beskattning måste därför hanteras på ett sätt så att konsekvenserna för basindustrin beaktas.
mot · GZ02N219 · 2011-09-26 00:00:00 — Samordning av tillstånd som företag behöver söka och bättre koordinering av olika landsbygdsstöd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra samordningen av tillstånd som företag behöver söka. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att koordinera olika sorters stöd till företag på landsbygden. måste en företagare ansöka om en mängd olika tillstånd för att kunna starta sin verksamhet. För en företagare på landsbygden med exempelvis gårdsbutik kan det handla om minst tjugotalet olika tillstånd och avgifter som berör allt från miljö och vatten till vägskyltar och kylar. Det är en ansenlig mängd administration och tid som en företagare får lägga på detta. Det är därför angeläget att olika former av tillstånd kan samordnas på ett bättre sätt än vad som sker så att det blir enklare och mindre tidskrävande för företagarna. Företagare vill jobba med att utveckla sina företag, inte fylla i blanketter. Därför bör det göras en översyn av möjligheten att förbättra samordningen av tillstånd som företag behöver söka. För många landsbygdsföretagare som åtminstone delvis sysslar med någon form av livsmedel finns det flertalet olika sorters stöd att söka. Visserligen kunde kunskapen om dessa stöd ha varit bättre, men bristande information är en sannolik förklaring till detta. Och även om en företagare skulle känna till olika EU-stöd är det inte säkert att hon eller han känner till tillfälliga stöd från svenska projekt eller vilka kulturstöd och regionalstöd som finns. Det måste därför bli tydligare information om vilka olika stöd som finns och en bättre samordning av vilka olika stöd som finns och till vilka de riktar sig, något som respektive länsstyrelse bör ansvara för. Det bör göras en översyn av möjligheten till att samordna olika sorters stöd till företag på landsbygden.
mot · GZ02N222 · 2011-09-29 00:00:00 — Riskkapital och kvinnligt företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stimulera kvinnligt företagande och tillgången till riskkapital. Kvinnors företagande är en viktig och växande del av småföretagssektorn. Andelen kvinnor som driver företag är fortfarande lägre än andelen män. För att öka antalet företagarkvinnor har olika insatser genomförts . inrättades ett projekt på för att främja kvinnors företagande. Det är ett projekt som avslutas . Trots den senaste satsningen är kvinnligt företagande fortfarande lågt i förhållande till män, mellan av alla företag drivs av kvinnor. Om kvinnors företagande skulle vara lika vanligt som bland män skulle det innebära ytterligare 75 000 nya företag med 278 000 nya jobb. Kvinnor har ofta andra sätt att driva och utveckla företag genom att de använder fler affärsidéer och utvecklar nya affärsmodeller. Om samhället i större utsträckning kunde tillvarata de affärsidéer som kvinnor har skulle vi nå en ökad sysselsättning och högre ekonomisk tillväxt. En aktiv tillväxtpolitik behöver fler företag och fler företagare. Forskning visar att det är svårt i inledningsskedet för företagare att lösa finansieringen av nya affärsverksamheter. Osäkerheten och tillgången på riskkapital är begränsad och man har svårare att realisera sina affärsidéer. En förklaring är att kvinnor verkar i de branscher som ses som mindre lukrativa av finansiärer. En annan är att kvinnor driver företag i mindre skala och därför efterfrågar små lån som inte är lönsamma för kreditgivaren. Dessutom saknar kvinnor ofta det egna kapital som efterfrågas som säkerhet av kreditgivarna, vilket gör det svårare att beviljas lån. Ytterligare en förklaring är att kvinnor tänker och agerar annorlunda än män i sitt företagande och att de finansiella aktörerna påverkar också kvinnors möjligheter. Mot denna bakgrund är det viktigt att staten ser över möjligheterna att även framöver stimulera kvinnligt företagande och tillgången till riskkapital.
mot · GZ02N223 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationella evenemang. Internationella evenemang är mycket större än den enskilda konferensen, konserten eller turneringen. har bra förutsättningar att vara värd för större evenemang men riskerar att tappa mark och bli frånsprunget av andra länder. Därför behövs en strategi för genomförandet av stora internationella evenemang inom idrott och kultur samt för större konferenser och liknande. Den bör tas fram i samarbete med idrottsrörelsen, kulturlivet och besöksnäringens organisationer. Det är viktigt att granska förutsättningarna för diverse lämpliga internationella evenemang, kanske till och med ett , i . Intresset i närings- och idrottsliv ska undersökas och när förutsättningarna finns ska ett förslag till ansökan tas fram. Staten i samarbete med kommuner, föreningar och företag måste ta ett ökat ansvar för att locka evenemang till . Dessa kan skapa jobb och intäkter för såväl företag som staten som de stärker den positiva bilden av . Regeringen bör samordna och fokusera resurserna kraftigt för bästa genomslag, till exempel genom att utlysa ett idrottsår, ett mötesår och ett kulturår. Syftet skulle då vara att fokusera på att arrangera ett flertal internationella evenemang när det gäller idrott, möten och när det gäller kultur under respektive år. Resurser ska användas till att i större utsträckning dra fördel av universitetens och högskolornas internationella nätverk och möjligheter att arrangera internationella forskarkonferenser och liknande.
mot · GZ02N224 · 2011-09-29 00:00:00 — En politik för små och medelstora företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att satsa på fler jobb i små och medelstora företag. Vi behöver fler jobb. Både för att bekämpa arbetslösheten och för att säkerställa ett gott välfärdssamhälle. Tyvärr försvann jobb från den offentliga sektorn under den förra mandatperioden. Kommuner och landsting behöver därför ökade resurser för att säkra fler händer inom vård, skola och omsorg. Vi behöver också säkerställa att vi får fler jobb inom det privata näringslivet. ska vara en ledande industrination med en kunskapsintensiv tjänstesektor. För att klara den tuffa internationella konkurrensen måste svenska företag ständigt utvecklas och nya växa fram. Det behövs därför mer forskning, fler innovationer, mer riskkapital och bättre villkor för små och medelstora företag. Det är särskilt viktigt att samverkan mellan stat, akademi och näringslivets parter utvecklas vad gäller forskning och innovation. Det behövs innovationsprogram för en konkurrenskraftig industri och kunskapsintensiv tjänstesektor. Ett forskningsavdrag skulle också vara betydelsefullt för framtida konkurrenskraft. Åtgärder behöver också genomföras som förenklar företagarnas vardag såsom exempelvis en Onestop tillståndsportal och en förbättring av företagens möjligheter att själva välja karenstid i sjukförsäkringen. Tillgången på riskkapital behöver också stärkas genom inrättande av en riskkapitalfond. Härtill behöver det också investeras i välfungerande kommunikationer. Ytterligare en viktig åtgärd är att sänka socialavgifterna för småföretag så att det blir billigare att anställa.
mot · GZ02N225 · 2011-09-26 00:00:00 — Program för samlad gruv- och mineralindustri tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett program för samlad gruv- och mineralindustri. Gruvindustrin har varit en viktig förutsättning för utveckling ända sedan medeltiden. Industrin har tillgodosett samhällets behov av metaller, utvecklat regioner och unik kompetens hos medarbetare och leverantörer. Det gruvtekniska kunnandet i sig har blivit en stark exportframgång, där svensk industri har ett teknologiskt ledarskap och en dominerande ställning som utrustningsleverantör på världsmarknaden. Oaktat den ekonomiska krisen 20082009 ökade gruvindustrin sin varuexport och fortsatte med en kraftigt expansion . Det är så här i efterhand tydligt att den svenska basindustrin är avgörande för den svenska ekonomins stabilitet. Cirka 30 000 människor är anställda i sektorn och nyanställningar genomförs och planeras. I en studie som basindustrin gjort för () inom ramen för projektet för tillväxt, visar man att stål, malm, skog och kemi tillsammans står för ca 100 miljarder i nettoexport, vilket är lika mycket som överskott är totalt sedan kostnader för importerade insatsvaror räknats bort. Vi vet också att de svenska tillgångarna är avgörande för mineralförsörjning. Bara står för av järnmalmsproduktion. Mot denna bakgrund och med beaktande av den stora efterfrågan på världsmarknaden finns skäl att känna oro inför avsaknaden av politiska initiativ när det gäller gruvnäringens fortsatta utveckling. Gruvindustrins betydelse för svensk ekonomi, den stora internationella efterfrågan och svenskt miljökunnande är viktiga skäl för att stödja gruvindustrins vidareutveckling. Utan politisk aktiv medverkan riskerar vi att missa en uppenbar potential till ökad sysselsättning och tillväxt. I har regeringen utarbetat ett förslag till handlingsprogram för gruvindustrins utveckling. Tolv konkreta förslag som berör forskning och utveckling, förkortande av tillståndsprocesser, utveckling av miljöteknik, tillgängliggörande av investeringskapital med mera har utarbetats. Mot denna bakgrund föreslås att regeringen tar ett samlat initiativ till ett program för sammanhållen gruv- och mineralindustri i samverkan med näring och akademi.
mot · GZ02N226 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mentorer för småföretagare. Sedan mentorprogrammen för nya företag startades har mentorskap för företagare i organiserad form visat sig vara en framgång, lokalt till och med en succé, i svenskt näringsliv. Mentorskapet ser olika ut i olika delar av , med alltifrån privata konsulter som tar betalt för sitt mentorskap, via universitetens alumni- och inkubatormentorskap till en helt ideell verksamhet av alltifrån lokala aktörer till . Bara i den ideella verksamheten har det startats över 7 000 mentorpar i hela landet. Det gör till det främsta landet i världen på ideellt mentorskap. Mentorerna gör en mycket viktig insats för att stödja nyföretagandet i landet. Det behövs en rad åtgärder för att stimulera nyföretagandet och få fler entreprenörer. Många tvekar att starta ett företag. Ett skäl kan vara att de inte anser sig ha tillräckliga kunskaper eller erfarenheter för att ta ett så stort steg. Av de företag som startas läggs tyvärr många ned efter det att de har startat, ofta på grund av att man inte har något stöd i företagandet. Det behövs många olika åtgärder för att fler ska vilja och våga bli företagare och för att företaget ska bli livskraftigt. En viktig åtgärd är att man som företagare kan få stöd under inledningsskedet. nationella mentorprojekt har i stort fungerat bra men har också uppvisat brister och begränsningar. En begränsning ligger i målgruppen, det vill säga nystartade företag inte äldre än . En annan begränsning ligger i att man på gärna gör arbetet själv internt. När startar ett program i ett län söker man inte alls samverkan med befintliga aktörer som redan driver program, exempelvis högskolor och kommunala näringslivsenheter. En tredje begränsning ligger i att mentorskapet i bara är ettårigt och att det saknas forskning om mentorskapets effekter på det lokala näringslivet. bör därför överväga åtgärder så att ideellt mentorskap i som finansieras av staten även görs tillgängligt för företag äldre än . Regeringen bör vidare överväga att låta samverka med lokala aktörer för att optimera sina resurser. Ett exempel på att detta inte har skett kommer från mitt eget län . Där var den lokala mentorsgruppen Seniorresurs i och villig att driva arbete på länsnivå. beslut att sköta arbetet självt ledde till en onödig försening för de företag i länet som behövde mentorer. Genom lokal samverkan blir också program mer flexibelt och behovsstyrt.
mot · GZ02N227 · 2011-09-26 00:00:00 — CSR-licensiering i mindre företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att stödja de mindre företagens CSR-arbete. Sociala insatser, miljöengagemang och satsningar på hälsa blir en allt viktigare fråga för dagens företag. Det benämns CSR, Corporate Social Responsibility. Det finns ingen anledning att betvivla att engagemanget är äkta, men självklart drivs företagen också av insikten att ett ansvarsfullt företagande är bra för framtida investeringar och vinster. Alldeles oavsett vad motivet är bör staten uppmuntra och stödja att företagen är beredda att ta ett ökat ansvar för till exempel miljön eller sina medarbetares hälsa. Statens stöd bör i första hand inriktas på de mindre företagen, främst de företag som är verksamma på den internationella marknaden. De saknar i regel de resurser som storföretag har att lägga ned på detta viktiga arbete. Regeringen bör därför se över möjligheterna att understödja mindre företags arbete med en eventuell CSR-licensiering.
mot · GZ02N228 · 2011-09-30 00:00:00 — Förbättrade villkor för småföretagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrade villkor för landets småföretagare och möjligheten att införa ett gemensamt register för företagsdata. I vårt land finns det över 910 000 småföretag som tillsammans har cirka 1,3 miljoner anställda. För att de ska kunna fortsätta verka i krävs det att vi har ett gott företagsklimat. Det förutsätter enkla och stabila regler som fungerar som stöd och inte hinder. Företagare ska inte belastas med onödig byråkrati, krångliga regler och långa handläggningstider för nödvändiga tillstånd. Vi bör ha en modell där det lönar sig att starta och utveckla sitt företag. Genom att förbättra myndigheternas samverkan och därmed minska det regelkrångel som många småföretagare upplever skulle vi vara en god bit på vägen. Regeringen har gjort mycket för att förbättra för landets småföretagare, och det arbetet bör nu breddas och intensifieras för att ska bli ett företagarland i världsklass. En förenkling som skulle innebära mycket för landets småföretagare är införandet av ett gemensamt register för företagsdata så att samma uppgifter inte behöver lämnas in till olika myndigheter. tvingas till exempel ett företag leverera i stort sett samma uppgifter till som till . En minskad administrativ börda innebär att småföretagarna kan lägga mer tid på sin verksamhet, vilket gagnar både de anställdas tillväxt och den svenska tillväxten. Vi föreslår därför att regeringen bör överväga att se över hur man kan förbättra villkoren för landets småföretagare och möjligheten att införa ett gemensamt register för företagsdata.
mot · GZ02N229 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svensk bärexport. I de svenska skogarna växer det under ett normalt bärår vilda bär. De vanligast är blåbär (), lingon () och hjortron (). Ungefär tre fjärdedelar av alla dessa bär växer i de norrländska skogarna. Trots den stora mängd bär som finns att tillgå är det endast mellan 10 000 till vilda bär som plockas till bärindustrin . Utöver det plockas även mindre mängder till husbehov. Uppskattningsvis är det högst av bären i de svenska skogarna som tas tillvara av bärplockare . I är hälsokostprodukter baserade på blåbär en industri som omsätter . Av den svenska exporten av blåbär går mer än hälften till och då främst till . Här finns en exportmarknad som har goda möjligheter att växa och utvecklas. Bären i de svenska skogarna är en resurs vars ekonomiska potential inte utnyttjas fullt ut. Forskningen om vad bären kan användas till är bara i sin linda men när industrin börjar intressera sig för bären kommer vi snabbt se en fördubbling eller mångdubbling av bärindustrins omsättning. Då gäller det att svensk industri kan svara för den ökade efterfrågan. Jag föreslår därför att regeringen bör se över möjligheterna för svensk bärindustri att möta en ökad framtida efterfrågan på svenska bär från utlandet.
mot · GZ02N230 · 2011-09-30 00:00:00 — Nationell strategi för idrotts- och kulturevenemang tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell strategi för idrotts- och kulturevenemang. Turism är en framtidsbransch i hela . är trots sin storlek ett av tio länder med störst intäkter från turism i , och det med störst intäkter i . Enligt siffror från genererade utländsk turism i i momsintäkter till svenska staten . Utöver det skapade den även sysselsättning och en större marknad för våra företag. Det finns många sätt ett land kan marknadsföra sig på. Ett exempel är olika typer av idrotts- och kulturevenemang, vilket vi i har varit duktiga på . Vi har flera städer som är duktiga på att anordna större evenemang. Bland dem finns som är värd för det årliga , Åre som har stått värd för alpina och som har varit värd för i längdskidor . Evenemangen är ett bra sätt för att synas på och bidrar till att locka fler turister till vårt land. Många länder i världen har fått en ökad internationell status och attraktionskraft hos turister efter att de har varit värdar för större evenemang, t.ex. . Ett större evenemang är ett unikt sätt att visa upp landet på och ger genomslag i flertalet olika mediekanaler. Evenemang som , och leder till många utländska besökare vilket i sin tur genererar hotellnätter, restaurangtimmar och tv-tid. I förlängningen har det en positiv inverkan på sysselsättningen i landet och bidrar även med intäkter till företag, regioner och staten. Jag föreslår därför att regeringen bör överväga att ta fram en nationell strategi för hur vi ska kunna söka större internationella evenemang samt hur finansiering av dessa i sådant fall bör se ut.
mot · GZ02N233 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en kraftfull utbyggnad av havsbaserad vindkraft. För att bryta beroendet av olja och andra fossila bränslen måste vi satsa på energislag som är förnybara och skonsammare mot miljön. Vindkraft både på land och till havs är ett av de alternativ som måste få en mer central roll i vår energipolitik. Även om det har blivit en ökad satsning på vindkraft ligger fortfarande långt efter många andra länder. Den havsbaserade vindkraften är ett alternativ som måste ägnas ökad uppmärksamhet. Den finns bl.a. i och utmed Skåne- och . Men vi är övertygade om att den har en framtid på många fler ställen, inte minst utmed . Elanslutningsmöjligheten är mycket viktig vid planeringen av en vindkraftspark. En av de bästa anslutningsplatserna i finns på Sternöhalvön i , , i det befintliga energiområdet. Här uppfylls även kriterierna fria ytor och bra vindar. Utanför , i , planeras en vindkraftspark som kan komma att räknas till de största i världen. I finns möjligheten att koppla in ca 2 500 MW vindkraftseffekt. Det motsvarar 500 verk med effekten 5 MW vardera eller drygt 800 verk på 3 MW vardera. När projektet blir fullt utbyggt förväntas elproduktionen i parken uppgå till ca , vilket motsvarar av hela elförbrukning. Några av fördelarna med havsbaserad vindkraft är att den möjliggör byggandet av större kraftverk och grupper och att det är mer och jämnare energi i vinden. En av nackdelarna är att det är dyrare att bygga än på land. Det är självklart en faktor som kan bli avgörande för den havsbaserade vindkraftens framtidsutsikter. Staten måste därför skapa de incitament som krävs som stöd för att stimulera och påskynda investeringar i havsbaserad vindkraft. Statliga agerande i ämnet är ett bra bevis på hur läget är , dvs. Målet måste vara att få till stånd en rejäl tempohöjning för vindkraftsutbyggnaden. Det är nödvändigt om ska klara att nå de klimatpolitiska målen när det gäller att minska utsläppen av växthusgaser. Men det är också nödvändigt av arbetsmarknadspolitiska skäl eftersom en kraftfull utbyggnad av vindkraften skulle skapa många nya arbetstillfällen, bl.a. i .
mot · GZ02N234 · 2011-09-30 00:00:00 — Försäljning av statliga bolag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om försäljning av statliga bolag. Staten äger stora delar av ledande svenska bolag som till exempel Sonera, SAS, Nordea och . De ägarandelarna gör den svenska staten till den största företagsägaren i landet. Det finns en rimlighet att staten finns med som huvudägare i vissa bolag på grund av att det finns ett samhällsintresse. I andra fall skulle bolagen lika gärna kunna ägas av privata intressen. Det är en viktig princip att staten inte ska verka på marknader med en fungerande konkurrens. Därför har alliansregeringen vid makten verkat för att sälja de bolag där det inte funnits ett tydligt samhällsintresse för statligt ägande. har regeringen genomfört försäljningar av företagen , sålt statens aktier i samt minskat ägandet i Sonera. Vi anser att det är viktigt att fortsätta på den inslagna vägen och gå vidare med andra statliga bolag, dels av de principiella anledningar som har angivits, dels av effektivitetsskäl. De bolag som borde vara prioriterade för försäljning är och statens resterande post i Nordea. Dessa bolag verkar på marknader med en fungerande konkurrens. Dessutom har finansmarknaden varit mycket turbulent . Skattebetalarna ska inte behöva betala notan för eventuella finansbubblor. Alliansregeringen har vid tidigare försäljningar kritiserats för att intäkterna från försäljningen har gått till att amortera av statsskulden. I ljuset av finanskrisens effekter och behovet av stabila statsfinanser ter sig denna kritik allt mer irrelevant. Därför bör även intäkter av framtida försäljningar av statliga bolag gå till att ytterligare amortera av statsskulden för att stärka den svenska ekonomin i en orolig omvärld. Ett grundläggande villkor för att en försäljning ska ske är att det går att få ett bra pris för bolaget eller den statliga aktieposten. Processen ska vara transparent och det är också viktigt att de försäljningar som gjorts följs upp ordentligt för att man ska kunna dra viktiga lärdomar .