ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Kr281 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge Forum för levande historia ett särskilt uppdrag att uppmärksamma . Alltsedan försvann under har hans namn hyllats runtom i världen. har mer än 30 monument rests till hans minne, och åtskilliga skolor har uppkallats efter honom. I vissa länder såsom , och , samt i huvudstad , har också utnämnts till hedersmedborgare. I däremot har inte hedrats på samma sätt. Förvisso finns det monument och skolor som tillägnats honom också i vårt land, men med tanke på den heroiska insats han gjorde för mänskligheten i ett främmande land är det anmärkningsvärt att han inte uppmärksammas mer. är det föddes. Detta kommer säkerligen att uppmärksammas stort internationellt och även har tillsatt en nationalkommitté för att sköta planeringen av minnesåret. Det är mycket bra. Att en enskild persons handlingar har betydelse och kan göra stor skillnad för mänskligheten är en viktig signal till såväl nuvarande som framtida generationer. I samband med att skolklasser besöker stannar säkert de flesta av oss som guidar upp vid konstverket gärningen och återberättar den heroiska insats som utförde, och för att informera om allt det som hans namn symboliserar i form av kamp för mänskliga rättigheter, styrka och civilkurage. I ett skolarbete skriver 16-årige att tycker jag är en av de största hjältar som någonsin levt, och jag håller med. Det mod och det civilkurage som han uppvisade, och som hans namn symboliserar än , var inte bara en styrka i dåtidens kamp för överlevnad utan är av största vikt i kampen för mänskliga rättigheter också . och världen behöver människor som kan, orkar och vågar stå upp för mänskliga rättigheter. Därför bör regeringen överväga att ge Forum för levande historia i uppdrag att särskilt uppmärksamma goda gärningar mot nazismens illdåd.
mot · GZ02Kr282 · 2011-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behålla i statlig ägo. är ett av ståtligaste barockslott. Dess historia sträcker sig ända från medeltiden, över den stora omgestaltningen och branden som närapå slukade de övre våningarna. är en utmaning för hantverkare och konservatorer och ett omtyckt utflyktsmål. Vad som ska hända med det till hälften renoverade Tessinslottet är minst sagt ovisst. har i en utredning kommit fram till att det inte finns anledning att behålla i statlig ägo. Det finns andra, bättre bevarade slott från samma epok, som dessutom har ursprungliga inventarier kvar, enligt utredningen. , som förvaltar fastigheten, ser däremot helst att staten kvarstår som ägare. Förutom till visningar och publika evenemang skulle kunna användas för andra ändamål. skulle vilja göra till ett internationellt kunskaps- och utbildningscentrum för konservering och restaurering av gamla byggnader. Men några pengar finns inte, och tyvärr finns det heller ingen som arbetar aktivt med frågan på . Den enda konkreta planen som finns är att förhindra förfall. I bästa fall räcker pengarna till att måla om taket . Det vore mycket olyckligt om inte togs till vara. För att inte förlora de värden som har bör det stå kvar i statlig ägo.
mot · GZ02Kr283 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att tar över ägandet av för att bevara och säkra områdets framtida långsiktiga förvaltning. Bruksmiljön i med världens enda bevarade vallonsmedja är unik. Det som gör vallonsmedjan så särskilt värdefull är att den är väl bevarad och står helt intakt med utrustning i sitt ursprungliga skick. Bruksmiljön blev byggnadsminnesmärkt för . står denna rikedom under ett stort hot. Byggnaderna håller på att vittra sönder och som ansvarar för underhåll har inga resurser för att underhålla byggnaderna i den utsträckning som behövs. Det är med andra ord högst akut att åtgärder vidtas. Enligt skulle vara en lämplig förvaltare av bruksmiljö. Staten bör därför undersöka möjligheten att låta ta över ägandet av byggnaderna, allt för att bevara denna värdefulla kulturbygd.
mot · GZ02Kr284 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inleda en dialog kring möjligheterna att underlätta för Arbetets museum att driva för politisk illustrationskonst vidare med statligt stöd. Arbetets museum har sedan sin tillkomst kontinuerligt och konsekvent arbetat med den politiska illustrationskonsten. kunde det länge planlagda för politisk illustrationskonst invigas. Genom bidrag från , , och kunde man bygga ett klimatkontrollerat arkiv för att göra EWK-samlingen tillgänglig för forskning och utställningar. Museet hyser även två gallerier där man byter utställningar och ett permanent personmuseum över EWK:s liv och verk. Bidragen finansierade också en intendentstjänst till och med , en tjänst som därefter tillfälligt finansierades av Östsam, , , ABF och LO. Även Arbetets museum har varit delaktigt i denna finansiering. har etablerat sig som ett nationellt och internationellt centrum för politisk illustrationskonst. Genom detta arbetar man aktivt med frågor om yttrandefrihet, mänskliga rättigheter och demokratiska processer. På den internationella arenan har man samarbetat med bland annat British Cartoon Archive vid , den brittiska tidningen och . har även varit initiativtagare till ett nordiskt nätverk för politisk illustrationskonst vars syfte är att hålla internationella konferenser och vandringsutställningar av . Det är ett långsiktigt projekt som är finansierat av Kulturkontakt Nord. Nätverket består av, förutom , Avistegnernes Hus i , Päivälehti museum i och Museet för Dansk Bladtegning i . Det är även viktigt att poängtera den kontinuerliga verksamhet man har tillsammans med svenska politiska illustratörer. Utan ett årligt anslag för driften kan inte Arbetets museum behålla någon intendent för och verksamheten får i stort begränsas till att bevara . Vi anser därför att möjligheten att från statligt håll underlätta för Arbetets museum att driva vidare och kunna visa en världsunik samling samt genom detta hålla den politiska illustrationskonsten levande för en bred allmänhet bör utredas.
mot · GZ02Kr292 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheterna att ta bort obligatoriet beträffande tv-avgiften. måste alla som innehar tv betala tv-avgift enligt 1 § lagen 1989:41. Tv-avgiften finansierar radio och tv som ska vara i allmänhetens tjänst, såsom SVT, SR och UR. beslutade om villkoren för radio och tv i allmänhetens tjänst framåt. Med undantaget att tv-avgiften även i fortsättningsvis ska benämnas radio- och tv-avgift, togs inte frågan om den obligatoriska tv-avgiften upp. På dagens välutvecklade marknad finns många olika möjligheter att se på tv eller lyssna på radio. Många väljer t.ex. att titta på SVT via sin dator. Andra gör det genom sin mobil, och ytterligare andra lyssnar på på sin mp3. Den nya tekniken gör att den obligatoriska avgiften inte längre går att ta ut av alla som nyttjar det statliga utbudet. Utan tv-innehav blir det ingen avgift. Så är det , och tv-avgiften har därmed blivit godtycklig och orättvis. En lagstadgad obligatorisk avgift för alla som innehar tv tvingar människor att finansiera en tjänst som de kanske inte vill ha. Alla människor är olika och har skilda intressen. Därför är det viktigt med ett brett utbud av kanaler och att alla människor har ett fritt val. Ifall dessa företag som bedrivs i allmänhetens tjänst kan mäta sig med övriga kanaler kommer människor vara villiga att betala för deras produkt även om det blir frivilligt. Ett modernare system där SVT:s sändningar görs tillgängliga för tv-innehavare genom ett abonnemang med fast månadsavgift eller ett pay per view-system skulle innebära en stark självständig och frivillig public service som på egna meriter får konkurrera om tv-tittarna. de (M)
mot · GZ02Kr299 · 2011-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att får världsarvsklassning. Ett världsarv är ett kultur- eller naturarv som bedömts så värdefullt att det är en angelägenhet för hela mänskligheten och som vittnar om människans eller jordens historia. Det är respektive lands regering som nominerar kandidater till . I ligger ansvaret på och att ta fram förslag till och att bereda ärenden rörande världsarvskonventionen åt regeringen. I finns 14 världsarv där Laponia, , och är några exempel. Jag vill rikta blickarna mot landets huvudstad och dess unika skärgård. är en världsunik miljö vad gäller struktur och topografi och har en rik kulturhistoria som visar hur människor har bott och brukat land och vatten i generationer. Skärgårdsmiljön är också unik med sin placering alldeles i anslutning till huvudstad. Det finns därför all anledning att stärka skyddet av denna unika natur- och kulturmiljö och ge fler människor möjlighet att se och uppleva skönheten. Erfarenheterna har visat att en världsarvsklassning ger uppmärksamhet och status till en plats och fungerar som en form av garanti till besökare att det är en upplevelse utöver det vanliga. När en plats blir klassad som världsarv ökar antalet besökare generellt . En världsarvsklassning av skulle givetvis vara otroligt betydelsefull för alla som lever på besöksnäringen i skärgården men även för och . Om blir klassad som världsarv skulle det inte bara skapa en enorm uppmärksamhet utan också garantera ett ökat skydd för denna unika skärgårdsmiljö. När en plats kommit med på den prestigefyllda garanteras världsarvet skydd och vård . bör ge regeringen i uppdrag att verka för att får världsarvsklassning.
mot · GZ02Kr300 · 2011-09-30 00:00:00 — Stöd till Sverigefinländarnas arkiv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att avsätta ett årligt anslag för Sverigefinländarnas arkiv. riksdag beslöt 1999, mot bakgrund av konvention, att erkänna sverigefinländare som en av flera nationella minoriteter i . I en andra konvention blev deras språk erkänt som ett av fem officiella minoritetsspråk i , med motiveringen att de har en historiskt förankrad hemortsrätt i . Konventionerna medför olika skyldigheter för officiella myndigheter, bl.a. har SVT och SR skyldighet att sända program på deras språk och det skall beredas möjligheter till forsknings-, kultur- och litteraturstöd. Som en viktig del av att stödja och bevara minoritetsspråkens status är att stötta olika institutioner som arbetar med de frågorna. Ett exempel på en sådan verksamhet är Sverigefinländarnas arkiv. Sverigefinländarnas arkiv grundades och har som uppgift att bevara dokument rörande sverigefinskt liv och verksamhet samt stödja och främja sverigefinsk kultur och forskning. Arkivet är ett nationellt minoritetsarkiv och medlem i . Arkivmaterialet, dvs. dokument, bilder, filmband, ljudband, levnadsberättelser osv., finns i Arningedepån och i stadsarkiv. Arkivet främjar kultur och forskning i form av traditionskampanjer och fältarbete och står till tjänst med information och forskning. En viktig del av verksamheten är att producera utställningar och bedriva publiceringsverksamhet i samarbete med föreningar och företag. Det svenska samhällets ekonomiska stöd har under alla år varit otillräckligt för att trygga arkivets finansiering, ändamålsändliga arkivlokaler eller anställningstryggheten till arkivets personal. Därför överlever de bara via olika projektbidrag och mycket tid går till att ansöka projektbidrag för arkivet. Sverigefinländarnas arkiv har fått statligt stöd via arkiv ända . Statligt stöd är otillräckligt för att täcka arkivets baskostnader vilka har bestått huvudsakligen av löner och hyror samt administrativa kostnader. Stödet via arkiv är . Sverigefinländarnas arkive behöver mer än det stöd som brukar ge för att det ska kunna räcka till arkivets baskostnader. Eftersom arkivet är ett nationellt riksarkiv får den inte något som helst regionalt eller kommunalt stöd. Sverigefinländarnas Delegation har tidigare föreslagit att den svenska staten skall trygga grundfinansieringen för Sverigefinländarnas arkiv genom att tilldela det öronmärkta anslag. bör se över möjligheten att avsätta ett årligt anslag för Sverigefinländarnas arkiv. Per (S)
mot · GZ02Kr302 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten för kommuner att anordna egna kommunala lotterier. krävs tillstånd för att anordna lotterier, och endast föreningar kan få sådant tillstånd. Kommunerna har ofta ont om resurser för projekt som inte är helt nödvändiga och ligger lite vid sidan av kärnverksamheten, men som ändå är önskvärda. Möjligheten för en kommun att anordna egna kommunala lotterier för något specifikt ändamål borde övervägas.
mot · GZ02Kr303 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man i ett lämpligt sammanhang bör se över möjligheterna att strama upp regelverket när det gäller stöd till organisationer och föreningar som aktivt uppmanar till brott mot svensk lag. Då och då uppmärksammar medierna att organisationer och föreningar med tveksam syn på demokrati och användning av våldsmetoder trots detta får statligt eller kommunalt stöd till sin verksamhet. Detta uppfattas som stötande. Rimligen borde skattebetalarnas pengar endast få användas som stöd till organisationer och föreningar som tydligt tar avstånd från våld och olagliga handlingar, eller i vart fall inte aktivt uppmanar till lagbrott. Frågan är komplicerad och medför komplicerade gränsdragningsfrågor, men det är ändå angeläget att frågan diskuteras och att regeringen i lämpligt sammanhang ser över möjligheterna att strama upp regelverket.
mot · GZ02Kr305 · 2011-09-30 00:00:00 — Stöd till kulturell kreativitet och innovation tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta till vara kulturarbetarnas kompetens. Kulturen spelar en viktig roll för välfärd och tillväxt. Det gäller allt från hälsa, arbetsmiljö, boendemiljö, kompetensutveckling och produktutveckling till företagande. Ett nära samarbete mellan kultur/konst och samhälle stimulerar till nytänkande och öppnar upp för reflektion och annorlunda lösningar. Det är en samhällsvinst att ta till vara kulturarbetarnas kunskap, kompetens och kreativitet. En modell för att ta till vara, utveckla och sprida kulturarbetarnas kunskap inom hela kulturområdet är Konstfrämjandets Skissprojekt, Samtidskonstnärer i samtidssamhället. Syftet är att nå ut med kulturkonst till en bred publik i alla åldrar, att skapa nya arenor för konstnärerna (att skapa nya jobb), att utveckla arbetsmiljön, att minska ohälsan och att verka gränsöverskridande. Konstfrämjandet fungerar som en plattform som stärker konstnärerna i deras konstnärskap samt fungerar som en förmedlande länk till olika intressenter som betalar konstnärerna en lön för utfört konstnärligt arbete. Här skapas ett antal nya arbetsplatser för bildkonstnärer, den grupp som har det svårast på arbetsmarknaden. Utvecklingsmedlen har varit av stor betydelse för att utveckla och pröva nya metoder för kulturell utveckling på olika platser i landet. Spännande och nytänkande projekt måste även framöver ha möjlighet att på olika vis få samhällets stöd.
mot · GZ02Kr310 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att bevilja Arbetets museum statsbidrag för att driva för politisk illustrationskonst vidare. för politisk illustrationskonst invigdes i i det gamla industrilandskapet i med stöd av bidrag från bl a , , och . är uppbyggt kring den geniale bildmakaren som är mest nationellt och internationellt erkände och prisbelönade politiske illustratör. ska initiera och främja forskningen kring den politiska illustrationskonsten och förmedla denna kunskap i utställningar och seminarier. inom ramen för Arbetets museum har etablerat sig inte bara med själva museet (uppdelat på avdelningarna personmuseet, galleriet, arkivet och tematiska avdelningen) utan också med viktiga utställningar och nätverksarbete. Detta har möjliggjorts med en intendenttjänst där finansiering har kunnat ordnas på olika sätt. Utan ett årligt anslag för driften i storleksordningen kan dock inte Arbetets museum långsiktigt behålla en intendent för och verksamheten får i stort begränsas till att bevara . Jag anser att möjligheten att bevilja Arbetets museum statsbidrag för att driva vidare och kunna visa en världsunik samling samt genom detta hålla den politiska illustrationskonsten levande för en bred allmänhet bör utredas.
mot · GZ02Kr318 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att i samarbete med upprätta ett nationellt kyrkohistoriskt museum. har en mer än historia. Kristendomen och har haft en mer djupgående inverkan på vår kultur än någon annan idé och institution. Konst, filosofi, moral, traditioner, arkitektur, hantverk, musik m.m. är alla exempel på områden som varit och är starkt färgade av vårt kristna arv. Påverkan har dock också varit ömsesidig. Förhållandena, förutsättningarna och kulturen i vårt land har gjort att den svenska kristendomens historia innehåller vissa särdrag i jämförelse med andra kristna länder. Trots att vi är ett av världens mest sekulariserade länder, så är fortfarande en stor andel av befolkningen medlemmar i . De kristna högtiderna och traditionerna är fortfarande en självklar del av vår nationella kultur och utgör viktiga inslag även i många icke troendes liv. Att känna till och förstå det svenska kristna kulturarvet är således en viktig nyckel till att förstå vårt lands historia, kultur och samtid. De kyrkliga kulturminnena utgör den största samlade delen av det materiella svenska kulturarvet. I samband med åtskiljandet mellan kyrkan och staten inrättades den s.k. kyrkoantikvariska ersättningen där staten åtog sig att bära en betydande del av kostnaderna för bevarandet av framförallt de kulturhistoriskt värdefulla kyrkobyggnaderna. Tyvärr har staten inte fullt ut levt upp till sina åtaganden. Detta i kombination med en ökad beskattning av kyrkan, ökade kostnader för kulturminnesvården på grund av klimatförändringar och förändrade uppvärmningssystem i kyrkobyggnaderna samt kyrkans stadigt vikande medlemsantal har gradvis urholkat kyrkans förmåga att bevara och synliggöra det kristna kulturarvet. Den ansträngda ekonomiska situationen som råder i många stift och församlingar i kombination med det ökade hotet från en organiserad brottslighet som specialiserat sig på att stjäla våra kristna kulturskatter har också resulterat i ett minskat öppethållande i många av landets kyrkor och därmed en minskad tillgänglighet till det kristna kulturarvet. De brister som föreligger när det gäller bevarandet av kyrkobyggnader är tyvärr också ännu större när det kommer till föremålsvården och bevarandet av det immateriella kristna kulturarvet. I nederländska finns Museum Catharijneconvent med inriktning på nederländsk konst och kulturhistoria som samlar och skildrar de mest värdefulla delarna av det nationella kristna kulturarvet. Då behovet av en liknande institution är stort även i bör regeringen utreda möjligheten att i samarbete med upprätta ett nationellt kyrkohistoriskt museum. Per Ramhorn (SD)
mot · GZ02Kr322 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning i syfte att omarbeta och bygga ut språklagen (2009:600). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att svenskan bör betecknas som officiellt huvudspråk i alla sammanhang. saknade vi i ett lagstadgat skydd och erkännande av det svenska språkets ställning i vårt land och samhälle. Det var en märklig situation som förstärktes då vi 1999 antog skydd för de fem nationella minoritetsspråken och gav dem officiell status. Denna situation ändrades dock något i och med antagandet av språklagen (2009:600), där svenskan tydligt ges status som huvudspråket i vårt samhälle och det språk som i internationella sammanhang anses vara vårt officiella språk. Dessvärre har språklagen i dess nuvarande utformning visat sig ha flera brister. Syftet med den nya lagen var att befästa den språkpolitik som antagits 2005. För svenskans del innebar detta att det skulle tydliggöras att svenskan är huvudspråk i samt att svenskan ska vara komplett och samhällsbärande och i sin offentliga användning vara enkel och vårdad. Dessutom ska alla invånare ha rätt att lära sig, utveckla och använda det svenska språket. Detta syfte har också fullföljts. Däremot verkar varken den antagna politiken eller den nya lagen för att stärka svenskans position i samhället och ingendera ger medborgarna rätten att kräva information på svenska, utom i kontakter med den offentliga sektorns kärnverksamhet. Detta innebär att det inte finns några som helst krav på att alla kontakter med allmänheten ska ske, eller åtminstone finnas tillgängliga, på svenska vare sig det gäller ren informationsförmedling eller medborgardialog. Inte ens när det gäller varningstexter finns något krav på att svenska ska användas. Det har också förekommit exempel på när aktörer valt att endast informera om säkerhetsrisker på engelska, trots att det är svenskan som är vårt samhälles huvudspråk. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att det föreligger starka skäl för en omarbetning av språklagen. För detta ändamål bör en utredning tillsättas med uppgift att ta fram ett förslag på en mer utbyggd och omfattande lag där medborgarnas rätt att använda det svenska språket i all vardaglig kommunikation tydliggörs. Den som så önskar ska utan svårigheter kunna hitta all information utgiven av svenska aktörer på det svenska språket. Allt annat är orimligt. Dessutom anser vi det vara orimligt att de fem minoritetsspråken alltid har statusen officiella medan svenskan endast anses officiell i internationella kontakter. För oss är det självklart att svenskan i alla sammanhang bör ha statusen officiellt huvudspråk, något den har i och på , men inte i . Att ge svenskan status som officiellt språk är viktigt inte minst för att stärka dess position i ett samhälle där allt fler kommunicerar bristfälligt, eller inte alls, på vårt lands huvudspråk.