ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02So227 · 2011-09-26 00:00:00 — Internetabonnemang bör ingå i riksnormen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheten att låta kostnader för ett internetabonnemang ingå i riksnormen för ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. 1 § SoL, alternativt att lägga sådana kostnader utanför , såsom exempelvis kostnader för hemförsäkring. Allt fler av våra dagliga ärenden sköts via internet och allt fler myndigheter och företag hänvisar till sina hemsidor för information och kontakt. Exempelvis sker ofta ansökningar till lediga jobb via nätet samt bokning av tid inom hälsovården. Samma utveckling präglar också skolan där elever förutsätts ha tillgång till dator med internetuppkoppling hemma, något som alla faktiskt inte har. Dessa elever riskerar att halka efter och att inte kunna tillgodogöra sig de kunskaper som förväntas av elever . Det är eftersträvansvärt att så få som möjligt är beroende av ekonomiskt bistånd för sin försörjning, och så som möjligt. Vi vet dock att många hushåll erhåller bistånd och att det finns familjer med barn som under stora delar av uppväxten lever under dessa ekonomiska förhållanden. Därför bör regeringen se över möjligheten för att riksnormen höjs avseende gemensamma kostnader alternativt att kostnaden för internetabonnemang läggs utanför på samma sätt som a-kassa och hemförsäkring. Detta är särskilt viktigt för hushåll med barn som är beroende av ekonomiskt bistånd. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GZ02So228 · 2011-09-22 00:00:00 — Samordnat datasystem för förskrivning av läkemedel hos samtliga vårdgivare och apotek tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa ett samordnat datasystem för förskrivning av läkemedel hos samtliga vårdgivare och apotek. Återkommande rapporter visar att det förekommer såväl överkonsumtion av läkemedel som intag av olämpliga kombinationer av läkemedel. Bakgrunden är ofta att en patient kan behandlas av olika läkare/vårdgivare och då få ordinerat olika medicinska behandlingar. Dessa kan ibland bestå av vanebildande medel, medicin som inte skall kombineras och medicin som endast skall intas . Detta är möjligt eftersom patienten kan få ut sina receptbelagda mediciner på olika Apotek. Uppenbarligen finns det en brist i kontrollsystemet. Genom ett samordnat datasystem skulle riskerna för felmedicineringar och överkonsumtion minska. bör därför ge regeringen i uppdrag att se över möjligheten att införa ett samordnat datasystem för förskrivning av läkemedel hos samtliga vårdgivare och apotek.
mot · GZ02So229 · 2011-09-28 00:00:00 — Bemötande av våldsutsatta kvinnor inom vården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om vårdens bemötande av våldsutsatta kvinnor. Regelbundet mördas en kvinna av någon hon känner eller har en nära relation till. En del kvinnor tar livet av sig efter att ha blivit utsatta för våld . Misshandel kan också ge upphov till en rad följdsjukdomar. Långvarig stress kan till exempel utlösa hjärtinfarkt, och många misshandlade kvinnor lever i ett ständigt stresstillstånd. Många kvinnor blir också utsatta för våld under graviditeten, vilket också resulterar i skador på fostret. Trots detta anser inte att frågor om våld ska ställas av mödravården. Däremot ställs alltid frågor om alkohol och rökning på grund av att de orsakar ohälsa. Frågor om våld och misshandel förekommer inte heller regelmässigt vid sjukhus- och läkarbesök. Tandläkare som behandlar kvinnor med utslagna tänder har inte heller någon skyldighet att ställa frågor om kvinnorna är utsatta för misshandel. Att regelmässigt fråga kvinnor, när det är medicinskt befogat, om de är utsatta för våld, i samband med besök på t.ex. mödravårdscentralen, vid läkar- och sjukhusbesök samt i samband med utslagna tänder är en relativt enkel åtgärd som skulle kunna få stor effekt för utsatta kvinnor. Möjligtvis skulle ett obligatoriskt införande av att frågor ska ställas samt anmälningsplikt i de fall där misshandel bekräftas vara lämpliga åtgärder. Jag vill att regeringen ser över frågan och återkommer med förslag om hur våldsutsatta kvinnor kan få ett bättre bemötande.
mot · GZ02So230 · 2011-09-22 00:00:00 — Ytterligare förbud mot tobaksrökning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ytterligare förbud mot tobaksrökning. Allt fler människor blir allergiska mot tobaksrök. I ett samhälle där hinder mot att kunna fungera i samhället ska undanröjas är det naturligt att även se över var man får röka. har vi rökförbud i alla offentliga rum. Det bör även ses över om man ska få röka på balkongen, på ett visst avstånd utanför offentliga byggnader och på uteserveringar m.fl. ställen där tobaksrök förhindrar andra att vistas. Det är inte de som har problem med tobaksrök som ska tvingas till åtgärder för att komma undan röken, det är de som röker som ska röka på ett sådant sätt att det inte inkräktar på andra människors hälsa.
mot · GZ02So231 · 2011-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprätthålla nollvisionen om att barn inte ska vräkas från sina hem. vräktes 618 barn för att deras föräldrar inte klarade av att betala hyran. har 350 barn vräkts, och skulle denna trend hålla i sig skulle 700 barn vräkas . Regeringen har beslutat om en nollvision om att barn inte ska vräkas. Denna vision är långt ifrån uppfylld och det krävs konkreta åtgärder från sida för att barn inte ska vräkas från sin bostad. får inte gå in och betala hyran för en barnfamilj som inte kan betala hyran. Detta måste ses över så att nollvisionen långsiktigt kan nås.
mot · GZ02So232 · 2011-09-27 00:00:00 — Apoteksavregleringens konsekvenser för konsumenten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att belysa vad apoteksavregleringen har fått för konsekvenser för konsumenterna. Den svenska apoteksmarknaden omreglerades från . Då blev det tillåtet för nya aktörer att öppna apotek och även för livsmedelsbutiker och andra att sälja receptfria läkemedel. Syftet med reformen var att öka tillgängligheten och servicen för konsumenten. Avregleringen av apoteksmarknaden har alltid varit kontroversiell. Många faktorer som patientsäkerhet, förskrivningsrätt, möjligheten till etablering i hela landet m.m. spelar in. Vi socialdemokrater landade inför beslutet i uppfattningen att apoteksmarknaden inte borde ha avreglerats på det sätt som skedde. En aspekt på avregleringen som inte har uppmärksammats så mycket men som har stor betydelse för konsumenterna är att apoteken inte har skyldighet att ge kunden all information. Om till exempel saknar ett visst läkemedel i sitt lager så är det inte säkert att de kan eller vill ta reda på var närmsta apotek som har detta ligger. Naturligtvis bör patienten åtminstone ha rätt att få veta var han kan finna sin medicin även om det skulle råka vara hos en konkurrent. Detta är bara ett exempel på oönskade effekter för konsumenten av apoteksmarknadens avreglering. Om avregleringen på ett tillfredsställande sätt ska kunna utvärderas så behöver alla sådana effekter belysas.
mot · GZ02So233 · 2011-09-22 00:00:00 — Skärpt lagstiftning för marknadsföring av receptfria läkemedel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpt lagstiftning för marknadsföring av receptfria läkemedel. Marknadsföring av läkemedel ska enligt lagen främja en ändamålsenlig användning av produkten genom en aktuell, saklig och balanserad presentation. Den får därmed inte riskera att vara vilseledande och den ska stå i överensstämmelse med god sed för marknadsföring. Som konsument ska man klart kunna se att det är en annons för läkemedel. Man ska kunna förstå texten så att det inte finns risk för att användningen av läkemedlet kan medföra skada. I reklamen ska också all information lämnas som är av betydelse för allmänheten och för personer som är behöriga att förordna eller lämna ut läkemedel. Endast sådan information som finns angiven på läkemedlets förpackning och bipacksedel får användas i detta syfte. Det finns skäl att skärpa läkemedelslagen ytterligare. Läkemedel marknadsförs i stora annonser i pressen och i radio och tv på ett alltmer påträngande sätt som det talas tyst om de biverkningar som kan uppstå om man tar läkemedlet. Beslutet om att riva upp apoteksmonopolet och de ökande möjligheterna att sälja receptfria läkemedel på andra försäljningsställen än apotek gör att försäljningen av receptfria läkemedel ökat utan att det finns indikationer på att behoven ökat i samma utsträckning. Fler försäljningsställen och mer reklam driver på försäljningen. Det finns därför många goda skäl att skärpa reglerna för läkemedelsreklam på flera punkter. Det bör vara obligatoriskt att i samband med marknadsföring av receptfria läkemedel redogöra för läkemedlets biverkningar, kontraindikationer och effekt. Den svenska lagstiftningen bör också kräva att de väsentligaste biverkningarna och kontraindikationerna återges med ljud eller ljud och bild vid reklam via radio och tv. Marknadsföringen bör anses vara vilseledande om biverkningar inte anges eller tonas ned.
mot · GZ02So234 · 2011-09-22 00:00:00 — Stödet till barns glasögon tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riktlinjer till landstingen om bidrag till barns glasögon. Föräldrar till många barn tvingas skicka sina barn till skolan utan glasögon, trots att barnen inte ser ordentligt utan, för att föräldrarna inte har råd med kostnader för optiker och glasögon. Kostnader för glasögon kan bli en tung börda för många familjer, inte minst om synfelen drabbar barn som ofta behöver nya glasögon. Variationen mellan olika landsting är emellertid mycket stor när det handlar om hur villig man är att bidra i sådana situationer. I vissa landsting får familjen stöd, i andra lämnas ingen hjälp alls. För barnen med synfel är det mycket viktigt att de får glasögon tidigt för att få en normal synutveckling. Ett barn som inte ser ordentligt får svårare att följa med i och tillgodogöra sig undervisningen. Det finns därför anledning att klargöra om glasögon ska vara att betrakta som en medicinsk behandling och det därför finns skäl för landstingen att ge stöd till barns glasögon. Det är dessutom ansvar att erbjuda hjälpmedel för funktionshindrade. I de fall ett synfel är så svårt att det definieras som ett funktionshinder ska erbjuda hjälpmedel. Det är dock uppenbart att landstingen inte har tillräckliga riktlinjer för arbetet, eftersom liknande fall behandlas väldigt olika mellan landstingen. Det gör att den enskildes boendeort och inte hennes problem avgör vilket stöd samhället bistår med.
mot · GZ02So235 · 2011-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för medicinförpackningar som är anpassade för alla. Flera handikappföreningar och brukare vittnar om att medicin som förpackas i aluminiumkartor, vilket är en stor del av all medicin, gör det svårt för brukaren att själv få ut medicinen ur förpackningen. Det gör att personen ifråga behöver hjälp av andra för att kunna få fram sin medicin. Medicin som förpackas på annat sätt än i aluminiumkartor skulle därför vara att föredra. Det skulle också ge en miljövinst att inte använda aluminium för förpackning av medicin. Frågan om hur medicin förpackas har drivits av flera handikappföreningar , och de vittnar om att det är svårt att göra sig hörd när det är tillverkarna av mediciner eller företagen som förpackar och säljer produkten eller medicinen. Alla har samma självklara rätt till ett aktivt liv. Därför tycker vi att ett handikapperspektiv ska genomsyra politiken, på alla nivåer, och att ska verka för medicinförpackningar som är anpassade för alla.
mot · GZ02So236 · 2011-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör ställas höga krav på de organisationer som bedriver konsulentstödd familjehemsvård och att det bör ställas krav på certifiering eller auktorisation av dessa. Konsulentstödd familjehemsvård är en vårdform där vuxna, ungdomar och barn med olika typer av, ofta svår, social problematik ibland i kombination med missbruk, kriminalitet eller psykiatrisk problematik placeras i ett enskilt familjehem med en utifrån individen anpassad vårdplan. Konsulenten finns med för att följa upp placeringen och ge stöd och handledning till familjehemmet. Det finns en mängd företag, både vinstdrivande och icke vinstdrivande, som arbetar med familjehemsvård på uppdrag av kommuner, kriminalvård och landsting. De vuxna som placeras i familjehemsvård har oftast tidigare behandlingsinsatser på behandlingshem bakom sig, men har haft svårt att fungera i grupper och/eller i ett specifikt behandlingsprogram. Familjehemsvården ger möjlighet till en individuell anpassning av vården. För barn och ungdomar har kommunerna i flertalet fall uttömt sina egna möjligheter att hitta familjehem innan man går ut och söker familjehem via organisationer. finns inga formella krav på de organisationer som bedriver konsulentstödd familjehemsvård. Hur organisationerna arbetar, och vilken kompetens konsulenterna har, varierar mycket vilket med största sannolikhet påverkar kvaliteten i den vård som erbjuds. Det sker ingen kontroll eller uppföljning av den vård som bedrivs av organisationerna. I (SOU 2011:9) pekar man på vikten av att barn och unga som blir föremål för vård från samhället inte ska riskera att bli utsatta för övergrepp eller allvarliga missförhållanden. Därför föreslår man bl.a. ökade krav och kontrollmöjligheter gällande familjehemsvård. I slutbetänkande (SOU 2011:35) lämnas en mängd förslag inom åtta olika förbättringsområden för att förbättra missbruksvården. Bl.a. föreslår utredningen att det ska införas krav på auktorisering för behandlingshem (hem för vård eller boende HVB) samt utveckling av ett kvalitetsregister för den verksamheten. Man kan undra varför detta inte även föreslås för den konsulentstödda familjehemsvården? De personer som placeras i familjehemsvård via olika organisationer har en komplex och svår problematik, och är också på många sätt en utsatt grupp som inte alltid kan tillvarata sina intressen och få sina behov tillgodosedda. De familjer som tar uppdrag som familjehem behöver kvalificerad handledning och stöd för att kunna fullfölja uppdraget som familjehem. Jag anser därför att det bör ställas höga krav på de organisationer som bedriver konsulentstödd familjehemsvård, och att det bör finnas krav på certifiering eller auktorisation för dessa.
mot · GZ02So237 · 2011-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om droger på nätet. är det enkelt att få tag i droger via nätet och framförallt unga utnyttjar faktumet att droger finns att beställa bara med några få knapptryck. Listan över de sajter där man kan beställa olika typer av droger är oändligt lång. Det innebär att tillgängligheten till droger har ökat på ett dramatiskt sätt. Det har blivit alldeles för lätt att bekanta sig med droger av kända och okända slag. Internethandeln har blivit ett problem ofta med tragiska konsekvenser, då unga människor dör till följd av överdoser. Den tidigare socialdemokratiska regeringen bildade och utsåg en särskild nationell narkotikasamordnare för att motverka narkotikaanvändning bland unga. Verksamheten avvecklades , trots att den var framgångsrik. När trycket från en nationell samordnare försvinner finns det en uppenbar risk för att det förebyggande arbetet minskar, vilket sker som tillgången till narkotika ökar. För att minska droganvändningen är det viktigt att försvåra tillgången till dem. Att stoppa droghandeln över nätet är ett nödvändigt första steg i detta arbete.
mot · GZ02So238 · 2011-09-22 00:00:00 — Förebyggande åtgärder inom hälsoområdet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förebyggande åtgärder inom hälsoområdet. En stor del av den tillgängliga statistiken och medierapporteringen visar att det finns allvarliga brister i den svenska folkhälsan. Dessa brister kan i stort delas in i två huvudgrupper. Å ena sidan handlar det om exempelvis luftföroreningar och oacceptabla arbetsmiljöer och arbetsplatser. Å andra sidan finns en stor grupp mer eller mindre självförvållade vällevnadssjukdomar som exempelvis övervikt och bruket eller missbruket av alkohol och andra droger. I den första gruppen finns det till viss del mer raka och hanterliga metoder för att komma till rätta med missförhållanden. I den andra ohälsogruppen som omfattar bruket/missbruket av narkotika, alkohol och tobak läggs mycket av ansvaret på den enskilda individen. Sedan vårt lands gränser öppnats i och med inträdet i EU har tillgängligheten ökat och därmed den okontrollerade införseln av narkotikapreparat och andra droger eftersom kontrollmöjligheterna har blivit sämre. Detta har lett till ökat individuellt beroende samt fysiska och psykiska lidanden för enskilda individer, familjer och alltför många barn. Det förhållandet att rökning numera går allt längre ned i åldrarna, vilket även gäller bruket av alkohol, anser vi medför en risk för framtida beroende samt även risk för övergång till tyngre missbruk senare i livet. Rökningen är den enskilt största ohälsofaktorn och utgör en allvarlig hälsorisk som i alltför många fall leder till individuella lidanden och för tidig död. Det orsakar också samhället stora kostnader och belastar sjukvårdens resurser. Även om kostnaderna för vår ohälsa tar alltför stor del av vår gemensamma ekonomi, är det i första hand omsorgen om individens kända och oönskade lidanden och olycka vi tänker på och som vi anser bör minska genom ett gediget arbete med bland annat förebyggande åtgärder. Det görs en hel del, men vi är övertygade om att ytterligare förbättringar kan åstadkommas. Folkhälsopolitiken slår fast att det ska skapas förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Vi vill understryka den inriktningen. Folkhälsan både i och i många andra länder är klassbunden. Ökade sociala och ekonomiska klyftor leder också till ökade klyftor när det gäller folkhälsan. En politik som minskar de sociala och ekonomiska klyftorna har därför stor, för att inte säga avgörande, betydelse för ett framgångsrikt folkhälsoarbete.
mot · GZ02So239 · 2011-09-23 00:00:00 — Stödgrupper för barn och unga som växer upp i familjer med riskfylld alkoholkonsumtion tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla kommuner ska ha skyldighet att tillhandahålla samtals- och stödgrupper för barn och unga som växer upp i familjer där de vuxna har en riskfylld alkoholkonsumtion. Enligt en rapport från lever cirka 385 000 barn och unga i familjer med riskfylld alkoholkonsumtion. Detta påverkar barnen på olika negativa sätt beroende på graden av problem. Några vågar inte ta hem kompisar efter skolan av rädsla för att mamma eller pappa ska vara arg och lynnig. Andra får ta hela ansvaret för hem och småsyskon eftersom föräldrarna är oförmögna till detta. har en mycket positiv utveckling skett så till vida att detta problem uppmärksammats, kanske i takt med att vi förstår att alkoholproblem är en sjukdom och att lite av det tabu som funnits att tala om det är på väg bort. Det krävs flera åtgärder för att vi ska kunna minska antalet barn som växer upp med föräldrar som har en riskfylld alkoholkonsumtion. En restriktiv alkoholpolitik är självklart grunden. Bra behandling för att de vuxna ska kunna bli friska igen är en annan. För de barn där problemet är ett faktum är samtalsgrupper ett sätt att få stöd. () gör en årlig kartläggning av hur kommunerna arbetar med stöd till barn som växer upp under de här förhållandena. svarade 233 av landets 290 kommuner på en enkät som genomförde. Av 290 kommuner har uppgett att de kan erbjuda stödgrupper för barn till föräldrar som har en riskfylld alkoholkonsumtion. Regeringen har gjort en satsning på området och SKL arbetar med att intensifiera stödet, något som behövs. Det finns mycket kvar att göra. Forskaren och skolsköterskan menar att förutom att skolpersonal behöver bli mer observanta på hur eleverna mår skulle alla barn i de obligatoriska hälsosamtal med skolsköterskan som förekommer i få frågan om hemförhållanden. Att synliggöra barnen och den problematik deras föräldrars missbruk skapar är oerhört viktigt. Att alla kommuner i hela kan erbjuda stödsamtal måste vara en självklarhet.
mot · GZ02So240 · 2011-09-28 00:00:00 — Förbud mot rökning på balkong tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot rökning på balkonger i flerfamiljshus. Enligt WHO:s tobakskonvention är det en mänsklig rättighet att slippa tobaksrök. har skrivit under tobakskonventionen. har beslutat om ett mål att ingen ofrivilligt ska behöva utsättas för rök. Många som bor i flerfamiljshus kan inte använda sin balkong eller ha fönster öppna på grund av grannar som använder balkongen för rökning. En människas frihet får bara inskränkas av en annan människas frihet. Min rökande grannes frihet att röka på sin balkong ska därför inskränkas eftersom den inkräktar på min rättighet att sitta på min balkong och slippa rök.
mot · GZ02So241 · 2011-09-28 00:00:00 — bör bli svensk lag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra till svensk lag. FN:s konvention om barns rättigheter antogs 1989. Den ratificerades av 1990. Frågan om huruvida regler ska inkorporeras i svensk lag eller införlivas i svensk rätt genom transformering har varit föremål för en intensiv debatt och även för utredningar. har det inte lagts fram något förslag om inkorporering utan i stället har man valt att inarbeta reglerna i svensk lagstiftning. Trots att det nu vid olika tillfällen och på olika sätt har inarbetats regler i vår lagstiftning har ändå inte fått den starka ställning som den förtjänar och som skulle uppnås genom att såsom svensk lag skulle bli direkt tillämplig i svenska domstolar och hos andra offentliga myndigheter. I socialutskottets betänkande 2010/11:SoU3 anges att det inom pågår ett arbete med en kartläggning som ska belysa hur svensk lagstiftning och praxis överensstämmer med de rättigheter som slås fast i . Denna kartläggning skulle ha varit klar , men så blev inte fallet. Det är mycket angeläget att denna fråga förs framåt. Det finns all anledning att beakta kraven från , , och Delegationen för mänskliga rättigheter i och göra till svensk lag.