ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Kr243 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fornlämningen i i kommun. är största förhistoriska boplats. Med datering till järnåldern (e.kr.) återfinns här metertjocka kulturlager på en yta som uppgår till hela . är ett unikt fornminne som kan bidra till att ge svar på flera viktiga historiska frågor. För att kunna ta del av denna fornhistoriska kunskapskälla och för att få möjlighet att fullfölja utgrävningarna krävs dock ett utökat statligt engagemang. Under boplatsen storhetstid var indelat i regioner, geografiskt avgränsade områden med viktiga gemensamma funktioner. Boplatsen ingick i ett väl förgrenat nät av handelskontakter. I fanns flera kultplatser; ett hednatempel och en hövdingahall har påträffats. Andra fynd visar på särskilda gårdar med ett specialiserat hantverk och på långväga handel. Under vissa perioder var troligtvis centralorten i sydvästra , där den religiösa, politiska och ekonomiska makten var koncentrerad. betydelse som central handels- och hantverksplats minskade , då grundades som ett kungligt och kyrkligt centrum. Efterhand övertog funktionen som områdets viktigaste plats. Förutom att ge allmänheten tillgång till viktig information bidrar utgrävningarna till att svara på viktiga frågor: Hur inlemmades i det gryende danska riket? När uppstod regional maktsamling? Hur såg maktstrukturerna ut här före, under och efter integrationsskedet? : fyndplatsen, besökscentrum och statligt engagemang Flera arkeologiska utgrävningar har förändrat vår uppfattning om historiens gång och tillfört viktiga kunskaper. Bland annat har utgrävningarna vid visat på att vår bild av dåtidens samhälle inte var korrekt i flera avseenden, och tack vare statligt engagemang har kunskaperna kommit allmänheten till del. Vid , som är betydligt större än det mera välkända , har det genomförts arkeologiska utgrävningar . Regionalt har kommun tillsammans med , , och bildat stiftelsen kunna fortsätta detta arbete. Målsättningen är att öppna fyndplatsen för besökare, bland annat genom att skapa ett upplevelsecentrum, där fokus kommer att ligga på arkeologiska utgrävningar och på de fynd som upptäcks. Stiftelsen ska även fortsättningsvis utgöra grunden för utgrävningarnas existens. Arbetet med att tillvarata fynd och göra utgrävningar fortgår med ett stort lokalt engagemang, i vilket stiftelsen spelar en avgörande roll. Engagemanget från , i län och är viktigt. Men för att långsiktigt skapa förutsättningar för utgrävningar och för att på ett publikt sätt visa dessa krävs det ytterligare statligt engagemang. Då anslag, som bland annat täcker kostnader för arkeologiska undersökningar, utökas förutsätter vi att delar av dessa medel även tillfaller utgrävningar i . Boriana (M)
mot · GZ02Kr245 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa ett nytt i eller att skapa andra ändamålsenliga lokaler i . nationella operascen är Kungl. Utöver den finns ytterligare några operascener runt om i , men de används i regel även för annan verksamhet såsom musikaler och konserter. Operan i finns huvudsakligen ett i som enbart används till opera, och det är i . Operan har stora problem med sina lokaler, som är föråldrade och icke ändamålsenliga. De behöver anpassas till dagens krav på en omväxlande och omfattande repertoar samt på en god arbetsmiljö för artister och anställda. Det har diskuterats om det är möjligt att renovera befintliga lokaler, om det finns andra lokaler som kan byggas om eller om lösningen är att bygga ett nytt i . Diskussionerna har dock gått i baklås. Regeringen har under den senaste mandatperioden i huvudsak haft fokus på att sänka skatten och därmed har bland annat anslagen till kulturen fått stå tillbaka. Det ekonomiska ansvaret för att , liksom , och , får en modern operabyggnad vilar i hög grad på staten. Men det är också angeläget att för en diskussion om hur en ny opera skall infogas i miljö- och stadsbilden. Frågan om ett nytt i är kulturellt viktig även utanför gränser. En nationalopera med hög kapacitet förbättrar möjligheterna till gästspel och turnéer i såväl förortskommuner som andra delar av landet. Det är därför en nationell angelägenhet att se över möjligheten att bygga ett nytt ändamålsenligt i eller på annat sätt skapa andra lokaler för att uppfylla de krav som ställs på ett modernt .
mot · GZ02Kr246 · 2011-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra i till ett nationellt museum. är det enda landet i , utom , som inte har ett centralt skogsbruksmuseum med det övergripande ansvaret för att dokumentera skogshistoria och utvecklingen i skogsbruket. Med tanke på den enorma betydelsen som skogsbruket har haft och har för ekonomi och utveckling är detta otillfredsställande. i har goda förutsättningar att fungera som ett rikstäckande museum för skogsnäringen. Stiftelsen i är ett regionalt museum, men har i praktiken fungerat som riksmuseum på ett utmärkt sätt, men med bristande resurser. i är det enda institutionella i landet med specialutbildad personal och som är öppet året runt. ligger i hjärtat av , som är centrum för inlandets skogsbruk med regionkontor för flera stora skogsbolag och skogsägare. Regionen är också rik på skogs-, skogsbruks- och flottningsminnen och har långa skogshistoriska anor samt gamla traditioner inom skogsforskningen. Museet har ett brett, fungerande nätverk som omfattar skogsnäringen, de kultur- och skogshistoriska museerna i och i liksom med forskningen genom främst , där högsta skogliga utbildning (SLU) bedrivs. har man också tillgång till skogsbibliotek och forskningsmiljöerna inom biologi, arkeologi, skogshistoria och skogsbruk. i har som enda museum i kapacitet och utrustning för att utföra årsringsbaserad (dendrokronologisk) åldersbestämning av träföremål och byggnader samt avancerad historisk klimatforskning. Ett nätverk mellan alla skogsmuseer i och med som centrum håller på att byggas upp i syfte att skapa en databas över alla föremål och samlingar. i var också föregångare med att utbilda skogstjänstemän och maskinförare i kulturmiljövård, d.v.s. att iaktta och ta vara på fornminnen och kulturspår i skogen för att förebygga skador på dessa. är i stort behov av ett nationellt skogsmuseum. i har goda förutsättningar för att fungera som detta. Möjligheten att göra i till ett nationellt museum bör därför ses över. i (S)
mot · GZ02Kr247 · 2011-09-21 00:00:00 — En filial till till tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten för statliga att starta en filial i . Det finns för lite kvalitativ konst utanför storstadsregionerna och framför allt finns det finns för lite konst och kultur i norra . Givetvis går det inte att ha samma breda urval av museum och konstutställningar i norr om man jämför med med tanke på intresse, engagemang och faktumet att här finns mindre städer och färre människor. Det kan dock ge en positiv inverkan om man sätter upp ett större museum här i norr. De flesta i norr har aldrig haft tid, möjlighet eller pengar till att resa ner till bara för att gå på museum. Konst, tavlor, skulpturer, byggnader, design och musik, allt det är en del av konsten. Vi anser att fler borde komma i åtnjutande av den konst som finns på t.ex. . Fler borde få möjlighet att se på en målning och titta på penseldragen. Statliga har en av världens främsta samlingar med konst från ca 1900 till . Den fotografiska delen omfattar även tiden från ca 1840. Moderna Museets uppgift är att samla, bevara, visa och förmedla 1900- och 2000-talskonsten i alla dess former. i invigdes i det gamla på och är välkänt för hög klass och fina utställningar. öppnade filial i . Det borde rimligtvis vara möjligt att öppna en liknande filial i norra . är kulturhuvudstad 2014 och ögon kommer att riktas mot norra och . Därför borde öppna filial i lagom till 2014. Det tjänar inte bara till att främja kultur- och konstintresset i norra utan är också av nationellt intresse inför . i (S)
mot · GZ02Kr248 · 2011-09-22 00:00:00 — Nationellt viktigt att utveckla tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att stöttar utvecklingen av det viktiga dataprogrammet och ny digitalteknik för bevarandet av kulturarvet. startade utvecklingen av museidatabasen . Idén var från början att hade ett skriande behov av att registrera de egna samlingarna. Ganska snabbt visade det sig att det fanns många fler museer som hade behov av att få ett bättre system för registreringen av sina samlingar. Många hade enkla datasystem, andra bara enkla registerkort. blev det allt viktigare att få ordning på vårdberget och tillgängliggöra samlingarna, från centralt håll avsattes pengar för detta och Sesam kom att bli ett sådant projekt. Allting rullade sedan på ganska snabbt. Hembygdsrörelsen och många museer köpte . Versionerna avlöste varandra, den timanställde utvecklaren fick anställas på mer fastare bas och museet avsatte en tjänst för support och utbildning. fick museet det första finansiella bidraget från och detta var nödvändigt för att skynda på utvecklingen av databasen, skapa användarmanualer och underhålla användarna. har bara stöttat utvecklingen vidare via några få tillfälliga bidrag. I övrigt finansieras via supportavgifter och egeninsats från . Museidatabasen har en bredare plattform och en ny version. Den nya versionen är mer flexibel i meningen att det är möjligt att i större grad utforma blanketter, relationer och fält för både utseende och funktionalitet allt enligt individuella och olika organisationers krav. Programmet anpassas efter behov, resurser och teknisk kompetens inom organisationerna som efterfrågar systemet. Det är några av delarna som utmärker användbarheten i den nya versionen. Programstrukturen i den nya versionen är nu förberedd för utbyte av data med andra system. har en bit över 400 användare och är med detta största datasystem för museer och relaterade verksamheter. Systemet har en framtid, och många museer, kommuner, ideella organisationer m fl har behov av registrering i databas och kanske inte heller i första hand önskar byta till nya system. Vi har dock kommit till det läget att vi bör byta plattform för att anpassa till befintliga söksystem både nationellt och internationellt (Europeana) samt hitta nya finansieringslösningar för att kunna driva vidare. Vi Socialdemokrater anser att det är viktigt att stödja teknisk utveckling, och vi tror att kombinationen av teknisk utveckling och kompetens på området moderna datasystem är ett vinnande koncept. Därför bör regeringen ge i uppdrag att beakta behovet av ny teknik och utveckling av museidatabasen . i (S)
mot · GZ02Kr249 · 2011-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om som ett nationellt intresse. är inte i första hand till för kulturarbetarna utan för befolkningen i regionen. Men i kommer utan tvivel att betyda mycket för kulturarbetarna och -institutionerna om vi gemensamt bestämmer oss för det. Det är viktigt att vi tar tillvara det europeiska fönster som öppnas mot oss i norr och ger statligt stöd till genom att uppmuntra statliga museer och dramatiska institutioner att engagera sig i kulturhuvudstadssatsningen i . kan skapa en lång rad innovativa arbetsformer, metoder och uttrycksformer. Kulturkonsumtionen i har potential att öka och därmed förbättra de ekonomiska förutsättningarna för stadens framtida kulturliv. Kulturarbetare, näringsidkare och medborgare i allmänhet kan upptäcka nya möjligheter och få ökat självförtroende och större framtidstro. Kulturen har i ökad grad blivit syresättande för hela befolkningen. I och med kommer hela och att få nya möjligheter att interagera med den nordliga regionen i nya former. En omdefiniering kan ske i synen på och den nordliga regionen. och kan få en ökad nyfikenhet på . Staden kan få bättre förutsättningar att locka kulturutövare, studenter och andra till regionen. Företagandet och investeringarna kan genom satsningarna öka. Det finns med andra ord stora vinster som kan komma till stånd om staten engagerar sig i . i (S)
mot · GZ02Kr251 · 2011-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur systemet med tv-avgift kan moderniseras. Tv-avgiften, som i folkmun går under namnet tv-licens är tänkt att betalas av alla dem som innehar en eller flera tv-apparater. , och Utbildningsradion är tre institutioner i vilka många människor får sina nyheter från. Avgiften för att få titta på tv i vårt land infördes då medievärlden såg helt annorlunda ut . Statlig television var länge den enda leverantören av rörliga bilder till hemmet, och kunde tv-avgiften anses vara motiverad. Utvecklingen har förändrat förutsättningarna för det gamla licenssystemet. Svensk public service producerar mängder av program och nyheter som ska vara obundna från politiska och ekonomiska intressen. Det grundläggande syftet bakom public choice-kanalerna är att alla medborgare ska få tillgång till ett brett och mångsidigt tv-utbud av hög kvalitet i alla genrer. Public choice-kanalerna utgör en viktig del av programutbudet. Dock finns det många argument mot en tv-avgift. Det viktigaste är sannolikt att den som inte vill se de så kallade public choice-kanalerna ändå tvingas betala en avgift. Det är även omöjligt att knyta licensavgiften till en viss apparat eftersom det via bredband och mobil teknik sker en sammansmältning av tv:n, datorn och mobiltelefonen. Tekniken är inte statisk utan förändras och uppgraderas regelbundet, vilket har gjort att tv-licensens förutsättningar gradvis har blivit föråldrade och kan ifrågasättas. bör därför tillkännage för regeringen att tv-avgiften behöver moderniseras.
mot · GZ02Kr257 · 2011-09-28 00:00:00 — Fri entré till statliga museer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att återinföra fri entré till våra statliga museer. Den fria entrén på nationella museer var en stor succé. Det har flera museer vittnat om. Antalet besökande ökade och helt nya grupper av medborgare besökte deras verksamheter. Efter det att regeringen tagit bort denna populära reform har besökssiffrorna sjunkit. Detta visar klart att det inte är en fråga om intresse från allmänheten, utan museibesök är till stor del en fråga om att ha råd till besöken. Att besöken sjunker är naturligtvis oroväckande ur såväl ett nationellt som ett lokalt perspektiv. När besöken på våra nationella museer kostar mer än vad man som privatperson har råd med tvingas man välja bort besöket. Det innebär i förlängningen att stora delar av vår befolkning inte kommer att använda sig av museerna som faktiskt tillhör oss alla eftersom de delfinansieras med skattemedel. Det måste vara en demokratisk rättighet att de nationella museerna är tillgängliga för alla. Det får inte vara plånboken som avgör om jag har möjlighet att få kunskap om och insikt i det som museerna tillhandahåller. Det är nu hög tid att se över möjligheterna att återinföra fri entré på våra statliga museer. i (S)
mot · GZ02Kr258 · 2011-09-28 00:00:00 — En bok för alla och andra läsfrämjande åtgärder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om läsfrämjande åtgärder. Läsandet, särskilt det skönlitterära, har alltid varit en klassfråga. En bok för alla med rimliga priser och läsfrämjande verksamhet har varit ett bra sätt att bryta detta klassmönster. En bok för alla har också spelat en betydande roll för bibliotekens utåtriktade verksamhet och de arbetsplatsbibliotek som under många årtionden byggts upp på arbetsplatser runt om i vårt land. Att statsstödet till En bok för alla dragits in är en oerhört olycklig utveckling som inneburit kraftigt försämrade villkor för verksamheten. Genom att inte stödja verksamheten ekonomiskt har man övergivit både barn och vuxna som är ovana att läsa. Det är dessa vuxna som kan bryta mönstret genom att se till att deras egna barn börjar läsa redan i tidig ålder. Det innebär att stora delar av satsningen med En bok för alla på kommer att gå förlorad om inte läget förändras. Den grupp som nås genom En bok för alla är ofta inte samma som de som nås genom att marknaden själv ger ut billiga pocketböcker. Det är därför inte enbart en fråga om pengar, utan satsningen på En bok för alla är en folkbildande satsning för stora grupper som annars inte skulle ta del av detta. Det är angeläget att se över hur detta behov av läsfrämjande åtgärder kan tillgodoses för att öka barns och vuxnas läsande. i (S)
mot · GZ02Kr259 · 2011-09-28 00:00:00 — Folkbildnings betydelse för att motverka arbetslösheten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om folkhögskolors och studieförbunds möjligheter att bekämpa den växande arbetslösheten. ekonomiska kris och höga arbetslöshet spelade folkbildningens aktörer en stor och viktig roll. Staten anslog då betydande resurser till folkbildningen för att motverka arbetslösheten. har vi återigen genomlidit en allvarlig finansiell kris. Även om konjunkturen vänt är arbetslösheten hög. Särskilt oroande är den höga ungdomsarbetslösheten och att långtidsarbetslösheten biter sig fast. Den finansiella kris som vi just nu upplever i inger också oro för arbetsmarknadsläget. Vi anser därför att regeringen bör liksom se värdet av att ta hjälp av folkbildningens aktörer för att bekämpa arbetslösheten. Folkbildningens aktörer är viktiga för lärande och bildning. I studiecirklar och folkhögskolekurser har många människor fått ny och ökad kunskap och kompetens. Det har öppnat dörrar för att dels få ett arbete, dels få kompetensutveckling i befintlig anställning. Regeringen föreslår nu en tvåårig förlängning av satsningen på fler platser i folkhögskolan. Satsningen på folkhögskolan riktar sig mot ungdomar i jobbgarantierna. Det är i och för sig bra att regeringen fortsätter denna satsning, men vi menar att satsningen är allt för blygsam. Tyvärr ges heller inga särskilda medel till studieförbund i syfte att minska arbetslösheten. Vi menar att regeringen borde på ett kraftfullare sätt engagera både folkhögskolor och studieförbund i kampen mot arbetslösheten. Folkbildningens aktörer når långt och brett ut i det svenska samhället genom tio olika studieförbund med många lokalavdelningar samt närmare 150 olika folkhögskolor.
mot · GZ02Kr262 · 2011-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mer utbildning i entreprenörskap vid folkhögskolorna. () har fått i uppdrag att undersöka hur folkhögskolorna arbetar med entreprenörskap och eget företagande. Folkhögskolorna utbildar många kulturarbetare som blir entreprenörer och startar eget, vilket är bra. Men hur väl förberedda blir de i sin utbildning för att starta och driva företag? Rapporten ifrån visar att av landets 150 folkhögskolor har endast en handfull av dem en uttalad entreprenöriell inriktning. Entreprenörskap är en viktig del både i gymnasieskolan och i samhällsdebatten. Här har folkhögskolorna en stor möjlighet genom sin folkbildningstradition att följa samhällets utveckling. En undersökning beställd av expertgrupp pekar på att många deltagare som gått utbildningar på folkhögskolor är nöjda med sina utbildningar. Man upplever att man har fått en ny chans att utvecklas som människa och att komma in på arbetsmarknaden. Men det saknas svar om man har fått inblick i det egna företagandet. Ett gott exempel på hur man kan implementera entreprenörskap i utbildningen är den ideella organisationen (). Där arbetar man med entreprenörskap och företagsamhet i hela och upp till gymnasiet. En ny forskningsrapport visar nu att den som deltagit i UF har 20 procents större sannolikhet att bli egenföretagare än befolkningen i övrigt. Man kan även se att under de som organisationen UF-företagarna skapat minst 120 000 jobb i och dragit in miljarder till statskassan . Det är viktigt att folkhögskolorna finns med i detta arbete och att man utvecklar kunskapen om att driva företag för alla, inte minst för dem som planerar att arbeta inom kulturområdet. Detta är en viktig fråga för att utveckla stödet till fler företagare i hela landet.
mot · GZ02Kr271 · 2011-09-23 00:00:00 — Synskadades rätt att lära sig använda punktskrift tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om synskadades rätt att lära sig använda punktskrift. De dövas språk är godkänt som ett fullvärdigt språk. Detta innebär att de döva har rätt till tolk samt att använda teckenspråket i sina kommunikationer med olika myndigheter. Att synskadade inte har samma rättigheter är både märkligt och diskriminerande. Synskadade bör ha samma rätt till kommunikation och information som övriga men med utgångspunkt från sina egna förutsättningar. Därför är det viktigt att punktskriften erkänns som läs- och skriftspråk för de synskadade. Elever med grav synnedsättning får inte alltid den hjälp i skolan, som de har rätt att kräva. De elever som har behovet borde få full möjlighet att tillgodogöra sig skolans undervisning med hjälp av blindskrift. De åtgärder och den hjälp som sätts in i skolundervisningen avgörs i alltför hög grad av den enskilda skolans resurser och förmåga att hantera ett synhandikapp. Ett grundläggande krav är att även denna grupp samhällsmedborgare ska ha rätt att fullt ut lära sig ett fungerande läs- och skriftspråk. För människor med en grav synskada, och som av den orsaken inte kan tillgodogöra sig en tryckt text, är punktskriften det naturliga läs- och skriftspråket. finns cirka 100 000 synskadade personer i vårt land, varav en stor andel barn och ungdomar. Det är hög tid att erkänna punktskriftens officiella status som läs- och skriftspråk för att inte dessa människor ska vara diskriminerade i vårt samhälle.
mot · GZ02Kr279 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om spelverksamhet och serveringstillstånd. För att kunna bedriva automatspel med penningvinst måste en näringsidkare inneha rätten att servera alkohol. Det kan tyckas märkligt att alkohol och spel sammankopplas på det viset, men det kunde måhända vid tiden för lagens tillblivelse vara ett sätt att tillse att den som ansvarar för verksamheten passerat myndighetsgranskningen vad gäller exempelvis vandel och ekonomi. Det hindrar dock inte att lagen i sig på ett tydligt sätt sammankopplar alkohol med penningspel. regleringar stadgade till och med att vinster i automatspel inte fick betalas ut i kontanter varför valmöjligheterna för den person som vunnit mer eller mindre utsträckte sig till att inköpa alkohol för vinsterna. Även om reglerna förändrats till det bättre är den nuvarande regleringen inte tillfredsställande. De kriterier för kontroll av näringsverksamhet som erbjuder penningspel är föråldrade och motverkar sitt syfte. Istället för att få kontroll på penningspel har denna verksamhet istället , då den inte sker på ställen med alkoholservering, flyttats ner i illegala lokaler där spelen kontrolleras av den organiserade brottsligheten. De butiker som är representanter för och har en mycket tydlig ekonomisk kontroll vad gäller inbetalningar av både olika avgifter och skatt. På samma sätt har dessa butiker en noggrann uppföljning av tillämpningen av ålderskontroll och ett strängt sanktionssystem vid försummelse av ålderskontroll. Dessa butiker har därmed i praktiken större krav på redovisning och skattekontroll än huvuddelen av landets restauranger med spelautomater. Genom att inte tillåta att penningspel genom automater får ske utanför krogmiljön har denna reglering bidragit till att skapa en illegal marknad för automatspel över hela landet. Detta istället för att tillåta seriösa handlare att erbjuda sina kunder automatspel i en kontrollerad miljö utan alkoholservering. Enligt lotterilagen ska den som ansöker om tillstånd för spel bland annat styrka att sökanden inte är försatt i konkurs eller har näringsförbud samt intyg om yrkesmässig kompetens och handlingar som styrker sökandens vandel. Givetvis bör de butiksägare som önskar erbjuda automatspel kunna möta samma krav. Men att förhindra automatspel utanför serveringslokaler bara för att de inte kan servera alkohol är inte en godtagbar reglering.