mot · GY02Fi12 · 2011-05-04 00:00:00 — med anledning av prop. 2010/11:100 ekonomiska vårproposition de gröna har en vision för . Vi vill se ett hållbart där människor känner sig delaktiga och trygga, ett som är öppet mot omvärlden och där alla kan utvecklas och ges möjligheter till ett gott liv. Vi vill modernisera den svenska ekonomin så att nya gröna hållbara jobb skapas i växande företag. Vi vill bygga ett samhälle där människor kan känna sig trygga och där unga kan växa och ta ansvar. ska vara en föregångare i omställningen till en hållbar ekonomi och samhällsutveckling. Människors kreativitet och lust att skapa ska få utvecklas och blomstra. tar ansvar för . Vi har en vision som skapar möjligheter för framtiden. Klimat- och miljöfrågorna är vår tids största utmaning men också en enorm möjlighet. Vi menar att det finns tillräckligt med kunskap, teknik och engagemang för att ställa om samhället och för att avveckla vårt beroende av fossila bränslen och icke förnybar energi. Genom moderna lösningar, slutna materialflöden och förnybar energi kan vi bygga en hållbar ekonomisk utveckling där våra barn och barnbarn kan leva med rena hav och levande skogar. Den gröna omställningen innebär en strukturomvandling av svensk ekonomi som kommer att skapa nya gröna jobb. Jobben växer fram i tjänstesektorn och miljöteknikföretag samt inom den traditionella industrin genom investeringar i forskning och utveckling, i infrastruktur, i förnybar energi och i hållbara och energieffektiva bostäder. Vår övertygelse är att det krävs mod och ledarskap. Feghet och tvekan bromsar utvecklingen och leder till stagnation. vill förbättra villkoren för entreprenörskap och företagande, bl.a. genom att sänka kostnaderna för att anställa och genom att gå vidare med sänkt tjänstemoms. Det är genom förnyelse som utvecklas. Ett nyfiket kunskapssamhälle är en förutsättning för den gröna omställningen. vill att skolan ska ge unga möjligheter att utvecklas på sina egna villkor till sin fulla potential. Kvaliteten i , gymnasieskolan och högskolan behöver förbättras. Nya vägar måste skapas för dem som saknar tillräcklig utbildning och erfarenhet för att på egen hand ta sig in på arbetsmarknaden. ska vara tryggt och klyftorna mellan människor små. Vår övertygelse är att trygga människor också är kreativa och öppna människor som vågar och vill ta sig an nya utmaningar. Genom att bygga ett samhälle där vi lever tillsammans och tar hand om varandra skapar vi gemenskap och en vilja att hjälpas åt. tror att ett modernt, enkelt och överskådligt trygghetssystem som omfattar fler är en styrka för ett land som vill utvecklas. Regeringens sjukförsäkringsreform har havererat. Tiotusentals människor som är sjuka har kastats ut ur sjukförsäkringen. Detta är oacceptabelt. Vi kräver omgående ett moratorium mot fortsatta utförsäkringar. En individuell bedömning av arbetsförmågan måste ersätta dagens fasta tidsgränser. En fungerande hälso- och sjukvård, barnomsorg och äldreomsorg av hög kvalitet ökar människors trygghet och gör att deras vardag fungerar. menar att investeringar i välfärden, den gröna omställningen och nya jobb går före fortsatta skattesänkningar. Genom en generell välfärd och socialförsäkringar som omfattar alla kan också de ekonomiska klyftorna mellan människor minska. utvecklas när vi vågar vara ett öppet land och ta intryck av andra människor och kulturer. Genom öppna gränser för handel och migration har blivit ett rikt land både mänskligt, kulturellt och ekonomiskt. Vägen till ett framtida hållbart globalt samhälle är den öppna vägen där människor, länder och regioner delar med sig av kunskap och erfarenhet. I en värld där länder stänger sig mot omvärlden kommer vi aldrig att kunna lösa globala problem. vision om det öppna hållbara samhället delas av allt fler för var dag som går. Människor, företag och organisationer engagerar sig alltmer intensivt i sökandet efter en mer hållbar ekonomi och samhällsordning. För att skapa kraft i förändringen krävs nu ett politiskt ledarskap som helt saknas hos regeringen. förvaltar det svenska folkets förtroende och tar ansvar genom att vara ett konstruktivt parti som utan skygglappar söker svar på samhällets utmaningar. Vår politik bottnar i insikten att det inte går att förhandla med naturen och att samarbete är en förutsättning för att åstadkomma förändring. vårbudgetmotion presenterar vi de utmaningar vi ser för svensk ekonomi samt strategier och konkreta förslag som kommer att leda , och därmed världen, i en mer hållbar riktning. 1.3Miljöpartiets bedömning av det ekonomiska läget och de offentliga finanserna10 2.1Ekonomi handlar om hushållning11 2.2Ett bredare perspektiv på ekonomisk utveckling12 2.3Kunskapen finns redan här nu handlar det om politiskt mod13 2.4Gröna ekonomiska strategier för förändring13 3En grön omställning av samhället16 3.1Vårt sätt att leva måste förändras17 3.6Hejda förlusten av biologisk mångfald23 4En omställning för nya jobb25 4.1Nya jobb i en hållbar ekonomi25 4.2 Ett nyfiket kunskapssamhälle28 4.3 Fler vägar till utbildning och jobb28 4.4Förutsättningar för företag att växa och utvecklas29 4.5Ett dynamiskt näringsliv kräver trygghet30 4.6Ett modernare arbetsliv med större flexibilitet31 5Ett tryggare och mänskligare samhälle33 5.2Bättre kvalitet i vård, skola och omsorg35 5.3Minskade klyftor och trygga barn36 5.4Ett öppet och tolerant Sverige38 6.1Investeringar viktigare än sänkta skatter39 6.2Effektiva styrmedel i klimat- och energipolitiken40 6.3Lägre beskattning av hållbar tjänstekonsumtion41 6.4Lägre sociala avgifter för småföretag42 7.1Utgiftsområde 1 Rikets styrelse43 7.3Utgiftsområde 5 Internationell samverkan44 7.5Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd44 7.7Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg46 7.8Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp46 7.9Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom47 7.10Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn47 7.11Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet47 7.12Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv48 7.14Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning49 7.15Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid49 7.16Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik50 7.17Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård50 7.20Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel52 7.22Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner53 beslutar om nya riktlinjer för den ekonomiska politiken i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om indikatorer som följer den ekonomiska politikens lång- och kortsiktiga effekter på ekologisk hållbarhet (avsnitt 1.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strategier för en grön ekonomisk utveckling (avsnitt 2.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om användningen av medel från försäljning av utsläppsrätter (avsnitt 3.5). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en svensk livsmedelsstrategi (avsnitt 3.8). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en strategi för nya gröna jobb (avsnitt 4.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om högre kvalitet i högskolan (avsnitt 4.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om slopade studieavgifter till universitet och högskolor för utländska studenter (avsnitt 4.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler vägar för unga att etablera sig på arbetsmarknaden (avsnitt 4.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett moratorium mot fortsatta utförsäkringar (avsnitt 5.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en bred parlamentarisk skatteöversyn (avsnitt 6). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att jobbskatteavdraget ska utvärderas innan ytterligare steg tas (avsnitt 6.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning om en flygskatt (avsnitt 6.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uttagsbeskattning av vindkraft (avsnitt 6.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en folkhälsokommission (avsnitt 7.7). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärdera jämställdhets- och diskrimineringsåtgärder (avsnitt 7.11). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning om lärares administrativa arbete (avsnitt 7.14). begär att regeringen återkommer till med ett klargörande av hur de utökade medlen till drift och underhåll av järnvägen ska finansieras (avsnitt 7.19). Den svenska konjunkturen har vänt uppåt efter den djupa finanskris som världen och gått igenom. BNP växer enligt regeringens prognos 2011, 3,2012 och 2013. Den globala ekonomin har återhämtat sig efter finanskrisen och beräknas enligt () växa de kommande två åren, vilket är i nivå med tillväxttakten före krisen. 1 Världsekonomin drivs framför allt av en fortsatt mycket hög tillväxt i , övriga och . Hotande arbetskraftsbrist och stigande långtidsarbetslöshet Sysselsättningen ökar och arbetslösheten minskar, vilket är mycket positivt. I den senaste arbetskraftsundersökningen är arbetslösheten 2 och sysselsättningsgraden . KI bedömer att sysselsättningen kommer att öka med ca 160 000 personer 20112012 och att sysselsättningsgraden kommer att vara , vilket är den högsta nivån . Sammantaget beräknar KI att arbetslösheten kommer att minska måttligt till . Regeringen bedömer att arbetslösheten kommer att sjunka ytterligare, till , . Utvecklingen på arbetsmarknaden hotas av arbetskraftsbrist och dålig matchning. Det råder brist på kvalificerad arbetskraft, som stora pensionsavgångar väntar. I en undersökning från Svenskt Näringsliv3 anger sju av tio företag att rekryteringen har varit svår, och av dessa har därför tvingats att tacka nej till order. Särskilt inom byggbranschen, men också inom områdena juridik och ekonomi, hålls produktionen tillbaka på grund av att man inte kunnat hitta personal med eftersökt kompetens. Inom de flesta branscher löser man problemet med att befintlig personal får arbeta mer. Ett annat stort problem är att arbetslösheten fortsätter att stiga inom vissa grupper som står mycket långt ifrån arbetsmarknaden. Dels stiger arbetslösheten bland dem som har mycket långa inskrivningstider () på Arbetsförmedlingen 4, dels syns inga tecken på sjunkande arbetslöshet för den grupp som saknar fullständig gymnasieutbildning 5. Även om den svenska konjunkturen förväntas utvecklas starkt finns det betydande risker. En potentiell risk finns på bostadsmarknaden. Skuldsättningen i svenska hushåll är hög och förväntas öka . Priserna på småhus har stigit kraftigt . Utvecklingen beror i huvudsak på låga boräntor, en kraftigt minskad fastighetsskatt, högre disponibla inkomster på grund av skattelättnader och en låg nivå på nyproduktionen som inte matchat befolkningsökningen. Den beror också på att fler människor äger sitt boende på grund av de senaste årens omfattande ombildning från hyresrätter till bostadsrätter. Vid finansutskottets offentliga utfrågning av centrala aktörer på finansmarknaden 6 rådde samstämmighet om att vi inte är inne i en fastighetsbubbla lik den vi hade i . Den höga skuldsättningen kan dock utgöra en risk vid ett scenario med kraftiga räntehöjningar. Regeringen, och bedömer dock att hushållen i stor utsträckning klarar en räntehöjning. Den svenska banksektorn, med sin relativa storlek och internationella exponering, är också sårbar. Storleken och exponeringen mot omvärlden gör sektorn mer beroende av konjunkturutvecklingen i omvärlden, och därmed ökar också riskerna för den realekonomiska utvecklingen i . En skakig omvärld kan dämpa konjunkturutvecklingen En annan betydande risk för svensk ekonomi är utvecklingen i vår omvärld. Flera länder i euroområdet har fortfarande problem med betydande budgetunderskott i de offentliga finanserna. , och har varit tvungna att söka nödlån från IMF, EU och övriga euroländer för att betala sina skulder. Nödlånen är villkorade med att länderna ska genomföra omfattande finanspolitiska saneringsprogram. För att undvika framtida kriser i euroområdet har EU-länderna också beslutat om en permanent räddningsfacilitet och skärpningar i underskottsförfarandet i den europeiska stabilitets- och tillväxtpakten. har också antagit en s.k. europakt. Krisåtgärderna har inneburit krav på finansiell åtstramning, med skrivningar om bl.a. den nationella lönebildningen, något som har vållat stora protester från bl.a. facken. hållning i frågan har varit att regeringen måste driva kravet att lagstiftningen ska utformas så att lönebildningen och valet av arbetsmarknadsmodell förblir en nationell fråga. avvisar därmed tanken om en svensk anslutning till europakten. Sammantaget kan det framöver bli svårt att bevara den finansiella stabiliteten i euroområdet, vilket kan få en negativ effekt på konjunkturen i övriga EU-länder, inte minst för ett exportberoende land som . Det politiska läget i norra och bidrar till osäkerheten i ekonomin, liksom konsekvenserna av jordbävningen och i . går ur finanskrisen med starka offentliga finanser i förhållande till omvärlden. bedömer att det finansiella sparandet når balans 2011 och att det fortsätter att förbättras , både i kronor och som andel av BNP. Statens budget uppvisar överskott både och . Som ett resultat av detta minskar statsskulden som andel av BNP , från till . Regeringen bedömer att det finns ett visst reformutrymme och att utrymmet kommer att öka successivt ; man vill dock ännu inte uttala sig om storleken på utrymmet. KI gör bedömningen att det finns ett reformutrymme på och . Under bedöms den ekonomiska politiken bli mer åtstramande. bedömer att kommunerna och landstingen har god ekonomi . Även 20122015 beräknas kommunsektorn klara balanskravet och redovisa positiva resultat, dock inte i nivå med god ekonomisk hushållning. Det finns dock stora obalanser mellan kommunsektorn och landstingssektorn. Landstingens ekonomi är generellt sett mer ansträngd än kommunernas; SKL beräknar att landstingen kommer att redovisa underskott . Variationen är också stor inom respektive sektor, där vissa kommuner och landsting går med stora vinster medan andra måste göra neddragningar som en följd av underskott. På kommer troligen kostnaderna för sektorn att stiga i takt med att befolkningen åldras och kraven på välfärden växer. Regeringens bedömning är att 22 000 personer fått lämna sina jobb i skolan, vården och omsorgen som en följd av den ekonomiska krisen, detta trots att regeringen betalade ut i tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och landsting. Problemet var att pengarna kom för sent och med för kort varsel. Kommuner och landsting behöver långsiktiga förutsättningar för sin planering och har svårt att använda denna typ av kortsiktiga stöd till anställningar, vilka kräver långsiktig finansiering. Ökade kostnader för ekonomiskt bistånd Som en följd av regeringens försämringar av arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen måste allt fler i stället söka försörjningsstöd från kommunen. av dem som får försörjningsstöd är arbetslösa utan arbetslöshetsförsäkring 7, och är sjuka och saknar ersättning från sjukförsäkringen 8. Allt fler unga tvingas också söka ekonomiskt bistånd. Enligt KI ökade antalet personer som söker ekonomiskt bistånd från 80000 till 94000 personer 20062010. KI bedömer att antalet kommer att öka ytterligare till 100000 personer . 9 Detta har lett till att kommunerna fått kraftigt ökade kostnader. Kostnaderna för ekonomiskt bistånd har enligt regeringen ökat . 1.3Miljöpartiets bedömning av det ekonomiska läget och de offentliga finanserna bedömer att de offentliga finanserna troligen kommer att utvecklas väl , även om det råder viss osäkerhet kring prognoserna. Sammantaget pekar utvecklingen på att det kommer att uppstå ett reformutrymme . anser att detta utrymme i första hand behöver användas för att stärka den svenska ekonomins långsiktiga hållbarhet genom investeringar i en mer resurseffektiv och ekologiskt hållbar ekonomisk utveckling. delar inte regeringens syn att det mest angelägna för svensk ekonomi är fortsatt sänkta skatter. menar att regeringens politik för ett ökat arbetsutbud har varit alltför ensidig och att det lett till ökade klyftor i samhället. Riskerna är stora att den höga arbetslösheten hos vissa som står långt ifrån arbetsmarknaden kommer att permanentas på nya nivåer som är högre . Vi menar att det nu är hög tid att i stället lägga resurser på andra åtgärder som rustar svensk ekonomi . I stället för jobbskatteavdrag prioriterar vi investeringar för en grön omställning och investeringar i människor. Därför säger vi nej till regeringens förslag om ett femte jobbskatteavdrag och en höjd skiktgräns för när statlig skatt tas ut. Vi kommer att återkomma med ett heltäckande förslag på beskattning av arbetsinkomster som leder till minskade klyftor. Även om svensk ekonomi utvecklas starkt framöver finns det betydande risker både i och i vår omvärld. Framför allt behövs även fortsättningsvis vaksamhet över utvecklingen på bostadsmarknaden. De åtgärder som vidtagits i syfte att dämpa utvecklingen, såsom bolånetak och bankernas frivilliga rekommendationer om amorteringskrav, är bra. Däremot råder osäkerhet om de är tillräckliga. stöder regeringens ambitioner om höjda kapitaltäckningsregler för att öka de svenska bankernas motståndskraft mot internationell finansiell oro. Vi har också varit positiva till de stabilitetsavgifter som införts och stöder ett fortsatt reformarbete där banksektorn i större utsträckning får betala för de risker som skapas genom oansvarig utlåning. Till följd av att vi säger nej till det femte jobbskatteavdraget och den höjda skiktgränsen för när statlig skatt tas ut bedömer vi att utgiftstaket bör höjas med under hela prognosperioden jämfört med de utgiftstak regeringen föreslår. Vi kommer i vårt förslag till höstbudget att återkomma med förslag på exakta nivåer på utgiftstak för de kommande tre åren. En förutsättning för långsiktigt hållbara statsfinanser är att ekosystemen inte utarmas och att deras långsiktiga bärkraft inte överskrids. saknas det indikatorer som följer upp det svenska och globala naturresursutnyttjandet. vill införa indikatorer som följer upp den ekonomiska politikens lång- och kortsiktiga effekter på ekologisk hållbarhet, liksom indikatorer som följer upp naturresursutnyttjandet i den svenska ekonomin. har en annan vision för än regeringen. Den gröna ekonomiska politiken är långsiktig och ansvarstagande och tar sin utgångspunkt i kreativitet och skaparlust. Den utgår från en helhetssyn på både människor, resurser och arbete. Marknadsekonomi och handel är grundläggande i vår moderna ekonomi, men vill också vidga och modernisera synen på vad som är ekonomisk utveckling, hur vi mäter välstånd och vad som utgör resurser. 2.1Ekonomi handlar om hushållning Eftersom jordens resurser är begränsade måste vi i samhället hushålla med dem på ett ansvarsfullt och effektivt sätt. En långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling innebär att vi inte kan ta ut mer resurser än vad som nyskapas och att vi inte kan belasta jordens miljö mer än vad den klarar av att hantera och bryta ned. I traditionella ekonomiska modeller ingår inte kostnaderna för den belastning som samhällets produktion och konsumtion medför på miljön. Ekosystemtjänster, dvs. tjänster som naturen skapar åt oss människor, (t.ex. rent vatten, fotosyntes, syre och cirkulation av näringsämnen), ingår inte heller i de ekonomiska modellerna. När dessa faktorer inte ingår skapas felaktiga drivkrafter, vi fattar beslut på felaktiga grunder och ohållbara ekonomiska strukturer byggs upp. När t.ex. kostnaderna för koldioxidutsläpp inte ingår i investeringsbeslut som rör ny energiproduktion gynnas ny kolkraft, fastän t.ex. vind eller solenergi är billigare i ett samhällsekonomiskt perspektiv när alla kostnader för energiproduktionen räknas in. I den gröna ekonomiska politiken är grundläggande naturvetenskapliga insikter om våra ekosystem och jordens begränsade naturresurser en naturlig bas för ekonomin och därmed för politiken. Resursoptimering i den gröna ekonomin handlar om att såväl naturresurser som ekosystemtjänster, arbetskraft och det kapital som människan producerat, såsom maskiner och byggnader, måste användas på ett effektivt sätt. 2.2Ett bredare perspektiv på ekonomisk utveckling menar att ekonomisk utveckling måste ges ett nytt och bredare innehåll i en grön ekonomi. mäter vi ekonomisk utveckling i bruttonationalprodukten (BNP), dvs. genom att mäta hur mycket nya varor och tjänster som ekonomin producerar . Detta perspektiv är för smalt. Historiskt har en ökad BNP också lett till en ökad miljöförstöring och ökade utsläpp av t.ex. koldioxid. Detta är inte en hållbar utveckling. På samma sätt som vi inte kan slösa bort naturresurser måste vi ta till vara alla mänskliga resurser. I en grön ekonomi skapas hållbara jobb där människors solidaritet, skaparkraft och engagemang får komma till sin fulla potential. Där får människor plats att utvecklas och växa. Där finns också trygghet för den som tillfälligt inte kan försörja sig, och det finns nya chanser för den som behöver omskola sig, byta bransch eller börja om i sitt yrkesliv. En människa som inte får rehabilitering efter det att han eller hon varit sjuk mår inte bara dåligt utan medför också en större kostnad för samhället än om han eller hon kan komma tillbaka till arbete. En ung människa som hamnat snett och inte fått chansen att arbeta eller studera, och därmed att utvecklas, medför en större kostnad för samhället än om han eller hon fått hjälp och stöd från början. Även den offentliga ekonomin måste vara hållbar och skötas på ett sätt som innebär att vi inte långsiktigt använder mer resurser än vad som nyskapas. De ekonomiska ramverk för de offentliga finanserna som har tjänar detta syfte väl. Den gröna insikten stannar inte vid nationsgränsen. Ekosystemen och naturens kretslopp följer inte nationsgränserna utan kräver ett globalt perspektiv. En grön ekonomi måste utgå från ett hållbart globalt resursuttag och låta detta vara styrande. I stället för att ha en snäv syn där bara lönearbete och produktion av varor och tjänster på marknaden räknas vill vidga synen på ekonomin. Vi menar t.ex. att mycket värdefullt arbete sker inom den ideella sektorn, såsom i idrottsklubbar, i ungdomsverksamhet, i socialt frivilligarbetet och i föreningslivet. Utan detta arbete skulle sammanhållningen i samhället bli mindre och mycket annan ekonomisk verksamhet skulle fungera sämre. Den sociala ekonomin fungerar som ett kitt som binder samman samhället; den gör att människor träffas och möts över sociala och kulturella gränser och skapar därmed förståelse och nya nätverk. En grön ekonomi är också en reglerad blandekonomi där privata företag och marknader samt offentligt producerade och finansierade tjänster kompletterar och förutsätter varandra. Viss produktion sker effektivare genom att privata företag konkurrerar med varandra och därmed skapar effektivitet, medan annan produktion kan behöva organiseras offentligt eller t.ex. i kooperativ eller ideell regi. där ekonomiskt vinstintresse bara är en av många drivkrafter skapar nya företag och nya jobb. 2.3Kunskapen finns redan här nu handlar det om politiskt mod Tekniken, kunskapen och resurserna finns redan för en övergång till en hållbar grön ekonomi. På många håll är också omvandlingen verkligen på gång. Runt om i världen investeras det som aldrig förr i en grön ekonomisk utveckling: 11 I har länder som och länge investerat kraftigt i hållbar energi.