mot · GZ02U226 · 2011-09-14 00:00:00 — 6Kvinnors rättigheter är också mänskliga rättigheter6 6.1Det sexualiserade våldet i skuggan av annat våld7 6.2Rätten till laglig och säker abort8 7.1Handel och fackliga rättigheter9 8Omvärldens ansvar för konflikten i Colombia10 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att som enskilt land och som medlemsland i EU och FN måste kräva att den colombianska regeringen ska uppfylla sin skyldighet att garantera säkerheten och de mänskliga rättigheterna för sin befolkning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att aktivt ska agera både som enskild stat och som medlem i EU och FN, för att fredsförhandlingar ska komma till stånd i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den i sina kontakter med den colombianska regeringen och i internationella forum måste verka för att den colombianska regeringen uppfyller sin skyldighet att garantera säkerheten för människorättsaktivister. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , som medlem i FN, ska verka för en förlängning av mandatet för FN:s särskilda representant i frågor som rör sexuellt våld i krig och konflikter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i samarbete med colombianska kvinnorättsorganisationer bör agera för att en speciell rådgivare tillsätts för den colombianska riksåklagaren i frågor som rör sexualiserat våld. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att som enskilt land och som medlemsland i EU och FN måste agera för att kvinnor får rätt till fria och säkra aborter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den i sina kontakter med den colombianska regeringen och i internationella forum bör verka för att den colombianska regeringen uppfyller sin skyldighet att garantera säkerheten för fackligt aktiva. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramen för EU bör verka för att associeringsavtal med villkoras med att landet ratificerar åtta kärnkonventioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU bör verka för att associeringsavtal med villkoras med att de grova och omfattande övergreppen på fackföreningsaktivister upphör. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den bör verka för att det i alla samarbetsavtal mellan EU och den colombianska regeringen ställs tydliga krav på att respekten för mänskliga fri- och rättigheter upprätthålls samt att eventuellt redan ingångna avtal suspenderas om kraven inte efterlevs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska agera för att avslutar Plan och att den amerikanska militära närvaron i avvecklas. har stora och grundläggande förändringar skett i . Efter att varit en kontinent känd för kupper, militärjuntor och grova brott mot de mänskliga rättigheterna har demokratiskt valda vänsterregeringar tillträtt makten i land efter land och sociala reformer förverkligats inom en lång rad områden. I några länder är polisiärt och militärt övervåld, förföljelser av oppositionella och mord på journalister och fackligt aktiva dock fortfarande vanligt förekommande. I detta avseende utmärker sig . av inbördeskrig har mer än 70 000 människor dödats i landet de allra flesta civila som inte varit inblandade i strider. Enligt människorättsorganisationen befinner sig ungefär en tiondel av befolkning på flykt inom landet, nästan fyra miljoner människor. Tiotusentals människor har torterats, kidnappats och försvunnit. Ansvaret vilar på regeringen såväl som på de paramilitära grupperna och gerillagruppen . Det exakta antalet offer som har försvunnit är svårt att fastställa med säkra siffror, men fram till finns nästan 60 000 personer anmälda (Registro Nacional de Desaparecidos). är övertygat om att kan göra skillnad i . Genom långsiktiga utvecklingssamarbete med , det växande ekonomiska utbytet mellan våra länder och inte minst genom alla de colombianer som bor i har vårt land god möjlighet att bli en verklig kraft för fred, rättvisa, jämställdhet och mänskliga rättigheter i . I denna motion har vi valt att presentera några förslag på vad skulle kunna göra för att bli en sådan kraft. Den långvariga väpnade konflikten i har bidragit till att nästan 200 000 personer har tvingats fly från sina hem . Enligt IDMC () är det arméstödda paramilitära grupper som stått för majoriteten av brotten som lett människor på flykt, men även Farc gör sig skyldigt till omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. fick en ny president, . Han var tidigare försvarsminister i den förre presidenten regering. var den kanske viktigaste strategen bakom den s.k. demokratiska säkerhetspolitiken i det hårdföra militära och civila projekt vars mål sägs vara att förvandla till ett säkrare land. Projektet har kritiserats hårt av flera människorättsorganisationer som menar att medborgarnas fri- och rättigheter har offrats i jakten på ökad säkerhet. President förvaltning plågades av många skandaler. Bland annat gällde det en mycket ifrågasatt paramilitär avmobiliseringsprocess*1 men även den nationella underrättelsetjänstens olagliga övervakning av journalister, människorättsförsvarare, domare i m.fl. Utöver detta har armé fått skulden för ett alarmerande antal utomrättsliga avrättningar av civila. Pressad att visa resultat har armén dödat civila och rapporterat dem som rebeller eller soldater som dödats i handling (s.k. falsos positivos eller falskt positiva). Avrättningarna sägs ha skett i hela . Alla de militärer som hitills anklagats och ställts inför rätta har frisläppts. Efter att tillträdde har han betonat vikten av ett oberoende rättsväsen och bl.a. fördömt hot mot människorättsförsvarare. Det återstår dock att se om hans inställning resulterar i något mer konkret med tanke på att övergreppen har fortsatt och till och med ökat under hans år som president. Detta gäller exempelvis antalet mord på internflyktingar. Efter att regering lovade att återlämna jord som internflyktingar tvingats överge har antalet mord på internflyktingar ökat. som var president mördades 35 ledare för internflyktingar. Under administration, som just avslutat sitt första år, har 11 ledare redan dödats. Enligt inrikesministeriet skyddas drygt 11 000 personer i till en kostnad av . Ledare fortsätter dock att mördas för att de inte får det skydd de behöver. Stora utmaningar väntar . Problemet med internflyktingarna kräver strukturella åtgärder såsom avstängning av de militärer som varit delaktiga i tvångsfördrivningarna i olika områden samt att staten etablerar bättre kanaler för dialog med internflyktingarna och deras lokala ledare. Dessutom måste åtgärder vidtas mot de sociala orättvisor och det kvinnoförtryck som präglar landet. I detta land, där knappa femtontalet familjer än äger i princip all jord*2, är kvinnor i vissa fall fortfarande rättslösa. Så länge rikedomar och naturresurserna är så snett fördelade och kvinnorna fortsätter att ha en så låg rättsstatus kommer det inte att gå att finna någon politisk lösning på landets problem. är utan tvekan ett av de länder i där brotten mot de mänskliga rättigheterna är mest omfattande. De stridande parternas övergrepp mot civilbefolkningen är fortfarande omfattande och den humanitära situationen i landet är ytterst allvarlig. Även övergreppen mot fackligt aktiva, oppositionella, oberoende journalister och ursprungsbefolkningen fortsätter att vara omfattande och grova. Liksom den colombianska juristkommissionen menar att huvudansvaret för merparten av dessa omfattande och grova brott mot de mänskliga rättigheterna vilar på . Att den colombianska regeringen hävdar att det inte längre finns paramilitära grupperingar är ett allvarligt problem. Enligt regeringen finns det bara kriminella grupper (bandas criminales, Bacrim). Dessa grupperingar består emellertid till största delen av just före detta paramilitärer. Human Rights Watch , The New Face of Violence (2010) är en svidande kritik av Uribes avväpningskampanj. lämnade över 30 000 personer in sina vapen med löften om att kunna återgå till ett civilt liv med förmåner som staten skulle garantera: stipendier och en minimilön . Dessutom garanterades att i händelse av straff för begångna brott skulle dessa aldrig överstiga i fängelse. En kort och tydlig sammanfattning av problemet med avmobiliseringsprocessen kan göras med hjälp av ett citat taget från sidan 78 i Human Rights Watch rapport: Not all the paramilitaries demobilized, and not all those who demobilized were paramilitaries (Inte alla paramilitärer blev avväpnade, och inte alla som avväpnades var paramilitärer). anser att de colombianska myndigheterna måste börja med att erkänna vilka problem som faktiskt finns, inklusive de sociala och ekonomiska orättvisorna i landet, och att man dessutom måste erkänna konsekvenserna av den långvariga konflikten. Annars kommer befolkningens mänskliga rättigheter aldrig att kunna tillgodoses. Som enskilt land och som medlemsland i EU och FN måste tydligt våga kräva att den colombianska regeringen uppfyller sin skyldighet att garantera säkerheten och de mänskliga rättigheterna för sin befolkning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. var ett av de länder som genom sitt utvecklingssamarbete tidigt bidrog till avmobiliseringsprocess av paramilitära grupper. Detta trots upprepade varningar från flera MR-organisationer. anser att ansvaret vilar tungt på för det stöd man gett till avmobiliseringsprocessen, och en grundlig utvärdering av detta stöd och dess konsekvenser behöver genomföras. finns det ett stort behov av länder som är beredda att driva på för en verklig avmobiliseringsprocess och för att verkliga fredsförhandlingar kan komma till stånd. kan genom sina band till , sin militära alliansfrihet och i stora delar avsaknad av kolonial historia spela en roll. anser att aktivt ska agera både som enskild stat och som medlem i EU och FN, för att fredsförhandlingar ska komma till stånd i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Som medlem i FN och de amerikanska staternas samarbetsorganisation har frivilligt åtagit sig att respektera människorättsaktivisters arbete och garantera deras säkerhet. I om , Fear and Intimidation: The Dangers of Human Rights Work, beskrivs dock noggrant hur allvarlig situationen är för just människorättsaktivister i . I årets rapport från Human Rights Watch (World report 2011: , Human Rights Watch) förstärks denna bild ytterligare. Människorättsförsvarare hotas och attackeras rutinmässigt i . Enligt den colombianska organisationen mördades 29 människorättsförsvarare och 51 hotades . En koalition av colombianska och internationella frivilligorganisationer rapporterade mord på 30 människorättsaktivister . Straffrihet för denna typ av brott bidrar till att de fortsätter. Den måste i sina kontakter med den colombianska regeringen och i internationella forum verka för att den colombianska regeringen uppfyller sin skyldighet att garantera säkerheten för människorättsaktivister i enlighet med ratificerade avtal. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6Kvinnors rättigheter är också mänskliga rättigheter I väpnade konflikter, som den i , har systematiska våldtäkter och sexualiserat våld alltid använts som vapen. Massvåldtäkter påverkar familjer och samhällen ekonomiskt, socialt och moraliskt och har kommit att betraktas som massförstörelsevapen en uppfattning som delas av . Under ledning av har FN byggt upp en ny fristående organisation vars uppgift är att se till att de som gör sig skyldiga till övergrepp mot kvinnor och barn under konflikter ska ställas inför rätta, i enlighet med FN-resolution . Organisationen är direkt underställd FN:s generalsekreterare. Att har utsett till ett av organisationens fokusländer är ett viktigt steg i kampen mot det konfliktrelaterade sexuella våldet och den praktiskt taget totala straffriheten som råder i landet då det gäller dessa brott. Genom resolution fick organisation dessutom ett förstärkt mandat och ytterligare ett verktyg mot straffriheten. Initiativet från FN är lovvärt och en svensk regering bör ge det sitt fulla stöd. anser dock att arbetet med att genomföra FN-resolutionen är ett långsiktigt arbete och att det långa förordnade som inledde därför bör förlängas. anser att , som medlem i FN, ska verka för en förlängning av mandat som FN:s särskilda representant i frågor som rör sexuellt våld i krig och konflikter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.1Det sexualiserade våldet i skuggan av annat våld Som i alla länder utsätts colombianska kvinnor alltför ofta för våld. Varje timme drabbas åtta kvinnor i för våld i hemmet av sin make eller sambo (2009). Under samma timme faller två kvinnor offer för sexuellt våld inom hemmets ramar (, Sisma Mujer). I är av internflyktingarna kvinnor eller barn. Enligt FN:s statistik har så många som av dessa kvinnor utsatts för hot och sexuellt våld. Men trots att risken för att kvinnor och flickor utsätts för sexuella övergrepp ökar i samband med internflykt har det inte talats så mycket om kvinnors utsatta situation i konfliktens . Exakt hur många som drabbats av våldtäkt, påtvingad prostitution och sexuella trakasserier är naturligtvis svårt att veta, men enligt U.S. Office on utsattes 489 687 () kvinnor för sexuellt våld i de 409 byar där närvaron av gerilla och paramilitärer var högst . Enligt Sisma Mujer begås, i de fall där förövarna är kända, av övergreppen av den colombianska armén, av paramilitära grupper och av gerillan. Det sexuella våldet mot kvinnor är ett vapen och ett brott mot mänskligheten. Men trots att våldet är så vanligt förekommande i väpnade konflikt är det osynliggjort och i princip är alltså straffriheten för brotten total. Så många som av de drabbade kvinnorna menar att närvaron av beväpnade aktörer är en avgörande faktor bakom det låga antalet brottsanmälningar. Kvinnorna är helt enkelt rädda för konsekvenserna av att anmäla brottet. För de kvinnor som ändå gör en brottsanmälan eller deltar i förhör går inte säkerheten att garantera. Tack vare kvinnoorganisationernas kamp antogs en ny lag för att förebygga och motverka straffriheten kring olika former av våld och diskriminering mot kvinnor (lag 1257). Lagen har inte verkställts och de colombianska myndigheterna saknar kännedom om den. Bristen på personal och resurser är stor. Ett annat problem är paramilitärernas ovilja att erkänna sexuella brott under förhör inom ramen för Freds- och rättviseprocessen (Justicia y paz). Drygt 701 fall av sexuellt våld finns registrerade i . Bara 41 av dessa brott erkändes av paramilitärer under förhör. av de fall som gått till domstol har lett till en fällande dom (Sisma Mujer). Slutligen har även den colombianska riksåklagaren misslyckats med att fördjupa sig i utredningar kring sexuellt våld. Under ett seminarie som arrangerades av Colombiagruppen i förde ett offentligt samtal med colombianska kvinnorättsaktivister. De senare framförde då bland annat en önskan om att ge riksåklagaren en speciell rådgivare för frågor som rör sexualiserat våld i väpnad konflikt. tror att en sådan modell vore till stor hjälp för att minska straffriheten för sexuellt våld samt för att implementera lag 1257. bör i samarbete med colombianska kvinnorättsorganisationer agera för att en speciell rådgivare tillsätts för den colombianska riksåklagaren i frågor som rör sexualiserat våld. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.2Rätten till laglig och säker abort Rätten att bestämma över sin egen kropp, sexualitet och reproduktion är grundläggande mänskliga rättigheter. Rättigheter som kränks och inskränks i alldeles för hög utsträckning i , så även i . Nästan alla länder som valt att totalförbjuda abort återfinns i . När våldtagna flickebarn med sina egna liv som insats tvingas föda sina egna pappors barn är det för omvärlden att ställa krav. Tills tillhörde det begränsade antal länder i världen som hade ett sådant totalt abortförbud. Genom en rättslig process lyckades dock landets kvinnorörelse få den colombianska författningsdomstolen att förklara landets lagstiftning om totalt abortförbud som stridande mot dess författning. Man menade att lagen stred mot de internationella konventioner som skrivit under. Det är en stor seger för kvinnor att en kvinna får genomgå abort vid graviditet orsakad genom våldtäkt och incest, eller ifall kvinnans liv är i fara. När det gäller oönskade graviditeter och illegala aborter skiljer sig annars inte nämnvärt från övriga . utförs hundratusentals illegala aborter i landet. Dödsfall orsakade av illegala aborter är den tredje största dödsorsaken bland kvinnor och den vanligaste dödsorsaken bland kvinnor i fertil ålder. Kvinnorörelsen i har lyckats åstadkomma framsteg. Trots det är det långt kvar till att alla colombianska kvinnor ska garanteras rätten till sin egen kropp, sexualitet och reproduktion. har en viktig roll att spela i arbetet med att förbättra fattiga kvinnors situation runt om i världen. Få länder i världen vågar stå upp för kvinnans rätt till sin egen kropp; därför vilar ansvaret tungt på . bör, som enskilt land såväl som medlemsland i EU och FN, agera för att kvinnor ska få rätt till fria och säkra aborter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I konflikter där sexualiserat våld mot kvinnor förekommer sprids hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar snabbt. Väpnade konflikter och fattigdom orsakar att kvinnors tillgång till sexuell och reproduktiv hälsovård begränsas eller blir obefintlig. Sexuell och reproduktiv hälsa och dithörande rättigheter är en avgörande faktor för att minska fattigdom och konflikter i världen. har drivit att av biståndsbudgeten ska öronmärkas för sexuell och reproduktiv hälsa och dithörande rättigheter. Läs mer om strategi för en feministisk utrikespolitik i riksdagsmotion 2010/11:U296 En feministisk utrikespolitik. Att få organisera sig och bilda fria och oberoende fackföreningar är en grundläggande mänsklig rättighet, som kränks och inskränks i många länder. fortsätter att utmärka sig som det land i världen där flest fackligt aktiva mördas; det är fortfarande det land i världen där det är farligast att vara fackligt engagerad. har mer än 2 800 mord på fackligt aktiva rapporterats in i (, ENS). mördades 49 fackligt aktiva och ytterligare 20 mordförsök dokumenterades. Året innan skedde enligt () så många som av alla mord på fackligt aktiva i hela världen just i . Straffrihet i dessa fall är utbredd i . av de 2 800 morden på fackföreningsmedlemmar har utretts. Det har öppnats utredningar i mer än 1 300 fall av antifackligt våld (inklusive flera hundra som inte finns med på ENS lista) men av dessa har lett till fällande domar. Dessutom har det framkommit att paramilitära grupper och säkerhetstjänstemän varit inblandade i de flesta av morden på fackligt aktiva i (). Med anledning av ovanstående anser att den i sina kontakter med den colombianska regeringen och i internationella forum bör verka för att den colombianska regeringen uppfyller sin skyldighet att garantera säkerheten för fackligt aktiva. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.1Handel och fackliga rättigheter Handeln mellan och är fortfarande begränsad, men den har ökat . Enligt uppgift från i och i har exporten dit ökat . Dessutom öppnade det svenska ett kontor i . Sedan inträde i EU 1995 omfattas av EU:s handelspolitik och handelsavtal. I flera av de länder som omfattas av EU:s associeringsavtal sker omfattande och grova brott mot de fackliga rättigheterna. är det tydligaste exemplet. anser att det inte är rimligt att EU:s inre marknad ska vara öppen för länder och företag som skapat sig konkurrensfördelar genom grova och omfattande brott mot de fackliga rättigheterna. EU borde i stället understödja lokala krav från fackföreningar om ökad respekt för deras arbete. I skrivande stund ligger ett associeringsavtal mellan och EU och väntar på underskrifter från de respektive parterna. Enligt uppgift som erhållit ska avtalet ratificeras först . bör därför verka för att EU:s associeringsavtal med villkoras med att landet ratificerar åtta kärnkonventioner. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med tanke på den ytterst allvarliga situationen som är verklighet för fackligt aktiva i menar att det är rimligt att EU så långt man förmår använder associeringsavtal för att tydligt avkräva avsevärda förbättringar rörande de fackliga rättigheterna i landet. bör inom EU verka för att associeringsavtal med villkoras med att de grova och omfattande övergreppen på fackföreningsaktivister upphör. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I stort anser att den bör agera inom EU för att de handelsavtal som EU knyter ska omarbetas så att de alltid tar sin utgångspunkt i hållbar utveckling, fattigdomsbekämpning och mänskliga rättigheter. Då det gäller specifikt anser vi att EU bör använda denna möjlighet till att sätta tryck på den colombianska regeringen för att förmå den att vidta åtgärder så att de mänskliga rättigheterna verkligen respekteras i landet. Den bör verka för att det i alla samarbetsavtal mellan EU och den colombianska regeringen ställs tydliga krav på att respekten för mänskliga fri- och rättigheter upprätthålls samt att eventuellt redan ingångna avtal suspenderas om kraven inte efterlevs. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 8Omvärldens ansvar för konflikten i Den väpnande konflikten i brukar beskrivas som ett inbördeskrig. Men faktum är att omvärlden på olika sätt varit djupt involverad i denna konflikt genom direkt militärt ingripande, vapenexport som möjliggjort konflikten, stöd till den starkt kritiserade avmobiliseringsprocessen osv. Tyvärr är exemplen på när omvärlden spelat en destruktiv roll betydligt fler än motsatsen. är fortfarande den mest inflytelserika utländska aktören i . Landet har en lång historia av inblandning i angelägenheter, och i takt med att vänstern växt sig starkare i så har allt tydligare utkristalliserat sig som starkaste allierade på kontinenten. Även med som president är politik fortfarande en utrikespolitik som utgår från ekonomiska och säkerhetspolitiska intressen, vilket inte minst visat sig genom planer att stärka sin militära närvaro i inom ramen för den s.k. Plan . Plan var ursprungligen formulerad som ett biståndsprojekt som syftade till att hjälpa dåliga ekonomi, halvera antalet kokaodlingar under samt avsluta väpnade konflikt. Inget av målen har uppfyllts. lever en stor majoritet av befolkningen i fattigdom. När Plan inleddes fanns det kokaodlingar i , fanns . Av alla miljarder som spenderat på Plan sedan den inleddes har varit militärt bistånd och ekonomiskt bistånd. har fått helikoptrar, vapen, militärutbildning, gift och besprutningsplan varor som oftast producerats av amerikanska företag som starkt lobbar för fortsatta ökade amerikanska resurser till . Mot bakgrund av detta anser att det är av största vikt att den agerar för att avslutar Plan och att den amerikanska militära närvaron i avvecklas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. *De senaste årens avmobiliseringsprocess har syftat till att avväpna landets paramilitära styrkor inom ramen för lag 975 Rättvisa och fred (y paz). Processen har bl.a. komplicerats av att paramilitärer har haft en nära relation till såväl polis och säkerhetstjänst som till reguljär militär och i vissa fall dessutom åtnjutit politiskt och ekonomiskt stöd från maktelit. *Sisma Mujer, 2011.