ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02A373 · 2011-10-03 00:00:00 — Begränsning av gratis tolkhjälp tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en begränsning av hur fri tolkhjälp kan utnyttjas. Enligt hälso- och sjukvårdslagen har människor som inte förstår svenska rätt till fri tolkhjälp. Samma rättigheter råder vid kontakter med de flesta myndigheter. Tyvärr finns det människor med utländsk härkomst som har varit bosatta i men som fortfarande inte behärskar det svenska språket så väl att de klarar sig på egen hand i det svenska samhället och i kontakten med svenska myndigheter och servicefunktioner. Detta förhållande är inte rimligt utan någon form av bortre gräns borde införas för hur länge gratis tolkhjälp kan gälla. Det kan inte anses vara rimligt att skattemedel skall bekosta tolkhjälp under en hel livstid för personer som är bosatta i och dessutom i de flesta fall även är svenska medborgare, eller personer som rent utav är födda i . Samhället erbjuder alla i skolåldern plats i enligt skollagen. Äldre personer erbjuds obligatorisk sfi (svenska för invandrare). Tyvärr är det många av de vuxna som går på sfi som avslutar svenskakurserna . Dessutom bör alla människor som har för avsikt att bosätta sig ha ett moraliskt egenansvar för att lära sig det svenska språket. Det är definitivt ett mycket rimligt och adekvat krav från samhället på de personer som söker uppehållstillstånd i . Dessutom är det ett rimligt krav att ha uppnått en viss nivå i det svenska språket för att erhålla ett svenskt medborgarskap. Med anledning av ovanstående bör det införas någon form av begränsning för hur länge en person har rätt till gratis tolkhjälp på skattebetalarnas bekostnad. En sådan begränsning kan bestå av en bortre tidsgräns och/eller av att man erhållit ett svenskt medborgarskap.
mot · GZ02A374 · 2011-10-05 00:00:00 — Arbete för personer med funktionsnedsättningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättningar. Närmare en halv miljon människor i har en nedsatt arbetsförmåga på grund av en funktionsnedsättning. Det kan vara allt från rörelsehinder till nedsatt hörsel eller syn. Alltför många av dess människor lever i någon form av utanförskap. En betydligt högre andel än i befolkningen i stort är arbetslösa och har svårt att få ett reguljärt arbete. Detta är ett stort slöseri när många av dem med rätt hjälp och stöd skulle kunna bidra på arbetsmarknaden till gagn både för samhället som för dem själva. Flera goda reformer, som exempelvis nystartsjobben, har införts av alliansregeringen , bland annat med syfte att öka sysselsättningen i denna grupp. Men mycket mer återstår att göra innan personer med funktionsnedsättning har samma sysselsättningsgrad som övriga befolkningen. Andra stödformer som är viktiga är lönebidragen och de skyddade arbeten hos offentliga arbetsgivare som särskilt är inriktade på dessa grupper. Andra vägar som skulle kunna prövas för att ytterligare förstärka insatserna är en ökad samordning mellan Arbetsförmedlingen, och för att alla skall arbeta mot samma mål för de enskilda. Man kan också titta på möjligheten att utveckla arbetsförmedlingar som är särskilt inriktade på att ta tillvara kompetensen hos människor med funktionshinder. Också ett ökat arbete med att hjälpa människor som deltar i så kallad daglig verksamhet att få möjlighet att prova andra typer av anställning kan vara en väg framåt.
mot · GZ02A375 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet att se över möjligheten att införa en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. har frågan om en obligatorisk a-kassa diskuterats alltmer. I ett land som , där vi tar för givet att andra trygghetsförsäkringar som exempelvis sjukförsäkringen eller föräldraförsäkringen skall finnas tillgängliga för alla, upplever många det som märkligt att arbetslöshetsförsäkringen inte är obligatorisk. Det finns stora nackdelar med dagens system då många ställs utanför denna trygghet i händelse av arbetslöshet. Detta är till nackdel både för den enskilde som snabbt kan få en radikalt försämrad ekonomisk situation och för det offentliga då de personer som blir arbetslösa och inte har någon försäkring då istället ofta blir beroende av försörjningsstöd och andra offentliga bidrag. Staten bör därför se över möjligheten att införa en obligatorisk a-kassa. En sådan förändring måste självfallet genomföras i dialog med arbetsmarknadens parter.
mot · GZ02A380 · 2011-10-03 00:00:00 — Arbetstagares rätt till fackligt skydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla arbetstagare ska erbjudas fackligt skydd. oroas av att politiskt aktiva och partimedlemmar till andra partier än de som traditionellt räknas till arbetarrörelsen i vissa fall nekats medlemskap, utesluts ur eller förhindras att ta förtroendeposter i fackföreningar. I , där mycket av arbetstagarnas trygghet och ställning gentemot arbetsgivare regleras i de avtal som sluts mellan arbetsgivarorganisationer respektive arbetstagarorganisationer, framför allt kollektivavtalen, är det inte minst ur rättssäkerhetssynpunkt viktigt att samtliga arbetstagare kan erbjudas det skydd och den trygghet som medlemskap i fackförening kan erbjuda. Föreningsfriheten är inskriven i grundlag. I 2 kap. regeringsformen om grundläggande fri- och rättigheter står det om föreningsfrihet: frihet att sammansluta sig med andra för allmänna och enskilda syften. I föreningsfriheten ligger också att varje förening eller sammanslutning, oavsett om den är politisk, religiös, kulturell eller företräder särintressen, själva har rätt att forma sina stadgar, föreningens inriktning och föreningens mål. Det måste också stå varje förening fritt att själva reglera vilka som accepteras som medlemmar, och att själva välja sina företrädare i enlighet med de egna stadgarna. När det gäller frågan att nekas medlemskap i en specifik fackförening, är det motionärernas uppfattning att detta är förenligt med föreningsfriheten. Det står var och en fritt att söka medlemskap i annan fackförening, alternativt att tillsammans med andra starta en fackförening. I de fall arbetsgivarorganisationer inom ett specifikt avtalsområde enbart väljer att teckna kollektivavtal och andra avtal exklusivt med ett eller flera fackförbund, som sammantaget inte kan erbjuda samtliga arbetstagare inom avtalsområdet ett fackligt skydd, är det däremot uppfattning att detta måste regleras i lag. I ett rättssamhälle är det av vikt att samtliga erbjuds samma rättsliga skydd, även på arbetsrättsområdet. Vi vill därför att regeringen ser över möjligheterna till en tvingande lagstiftning, där inga exklusiva avtal mellan arbetsmarknadens parter får tecknas med mindre än att samtliga arbetstagare inom avtalsområdet kan erbjudas fackligt medlemskap och skydd. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · GZ02A381 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av arbetslöshetsförsäkringen. Arbetslöshetsförsäkringen har genomgått mycket stora förändringar under den borgerliga regeringsperioden . Regelverket har ändrats så att allt färre får ersättning vid arbetslöshet trots medlemskap i försäkringen. De höjda egenavgifterna tillsammans med det försämrade regelverket medförde att ca 500 000 medlemmar lämnade försäkringen under förra mandatperioden. De differentierade egenavgifterna har också medfört att redan hårt utsatta yrkesgrupper med hög risk för arbetslöshet fått starkt höjda egenavgifter medan ofta välavlönade grupper med lägre risk för arbetslöshet fått betydligt lägre egenavgift. Under valrörelsen kunde vi konstatera att en läkare betalade ca /månad för sin a-kassa medan en hotellstäderska fick betala /månad, med andra ord en mycket orättvis och osolidarisk, men väl medveten politik från den borgerliga regeringens sida. Regeländringarna har också gjort att allt för många är arbetslösa helt eller delvis utan att få rätt till ersättning man är helt enkelt utförsäkrad i stor omfattning. Vidare har arbetsvillkoret stramats åt, studerandevillkoret har tagits bort m.m. Regelverket är så komplicerat att av alla arbetsgivarintyg måste kompletteras. Utjämningssystemet har förändrats negativt, vilket påverkar framförallt mindre och volymutsatta kassor negativt. Avgifterna till a-kassorna har flerdubblats för flera medlemsgrupper. Kassor med hög arbetslöshet har drabbats mycket hårt. Flera uppgifter måste samordnas mellan a-kassan och , vilket medför en omfattande administration och risk för långa handläggningstider. Ett obligatorium är nu under utredning, men riskerar att landa i ett tvingande medlemskap i en dålig försäkring där endast hälften av de arbetslösa kommer att få rätt till ersättning. Många av dem som är arbetslösa är det . För dem är det viktigt med en arbetslöshetsförsäkring som ger ett tillräckligt ekonomiskt skydd för att fungera som en omställningsförsäkring. Arbetslöshetsförsäkringens regelverk måste vara enkelt och tydligt. De som har fastnat eller riskerar att fastna i mer permanent arbetslöshet ska så snabbt som möjligt få insatser som ökar deras möjligheter att lämna försäkringen och försörja sig själva. Där finns det stora brister i dagens system. Därför behövs en omfattande översyn av arbetslöshetsförsäkringen för att komma tillrätta med de problem som beskrivs i motionen.
mot · GZ02A382 · 2011-10-05 00:00:00 — En rättvis a-kassa för alla tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att a-kassan ska vara en obligatorisk inkomstförsäkring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att a-kassan ska skötas och administreras av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska utreda möjligheten att finansiera a-kassan genom skatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka a-kassans servicegrad och drastiskt minska handläggningstiderna. Det är dags att skapa en effektiv gemensam arbetslöshetsförsäkring och a-kassa för alla, med rättvisa regler och prioritering av snabbare behandling och snabbare utbetalningar vid arbetslöshet. Genom att administrerar a-kassan blir den också helt opolitisk. Dagens a-kassa är i mycket politiserad. Trots att fackförbunden själva, såväl som a-kassorna, påstår att a-kassorna är självständiga och fristående så är kopplingen till enskilda fackförbund stark. Fackförbunden har i många fall starka kopplingar till framför allt det socialdemokratiska partiet, och nekar i vissa fall personer med medlemskap i ett annat politiskt parti medlemskap i facket, alternativt utesluter medlemmen. Bland annat syns politiseringen tydligt i en annons i tidningen där söker ny chef till a-kassan. Ett av kriterierna är självklart delar du arbetarrörelsens värderingar, som chefen förutsätts ta plats i förbundets styrelse. Alla som arbetar och uppfyller villkoren för inkomstförsäkringen ska omfattas av en gemensam a-kassa med rätt till inkomstrelaterad ersättning i händelse av arbetslöshet. A-kassan ska ses som en inkomstförsäkring och vara en del av socialförsäkringssystemet. Dagens handläggningstider i a-kassan innebär många problem för den som blir arbetslös. Långsam handläggning och därmed sena utbetalningar sätter den arbetslösa i ekonomiska problem. Möjligheten att finansiera a-kassan genom skatt bör också ses över i syfte att ytterligare integrera arbetslöshetsförsäkringen som en självklar del av välfärdsstaten.
mot · GZ02A383 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa lärlingsanställningar. vill införa en helt ny anställningsform lärlingsanställningar där arbetsgivaren är helt befriad från att betala arbetsgivaravgift. Lärlingsanställningen ska också kunna ges som provanställning , i stället för dagens maximala längd på en provanställning. Lärlingen ska också kunna anställas till av ingångslönen. Syftet med lärlingsanställningar är att uppmuntra arbetsgivare att anställa ungdomar upp till , för att få bukt med den enorma ungdomsarbetslösheten. har en överrepresentation vad gäller ungdomsarbetslösheten på ställt i relation till övriga , och på relativt EU. Vi sverigedemokrater menar att det är av yttersta vikt att riktiga lärlingsanställningar införs. Inte minst skulle det förbättra matchningen på arbetsmarknaden och säkra våra ungdomars kompetens när arbetsgivare uppmuntras att anställa ungdomar som lärlingar. I vår budgetmotion skjuter vi till resurser motsvarande 50 000 lärlingsjobb. För detta avsätter vi 1,9 mdkr, räknat på en undanträngningseffekt på . Skulle undanträngningseffekten vara blir satsningen kostnadsneutral. Alliansen talade i förra valrörelsen om vikten av ett utvecklat lärlingssystem. Det visade sig dock vara tomt prat då förslaget lyser med sin frånvaro. system för lärlingsjobb är väl beprövat och i används liknande system som framgångsrika arbetsmarknadspolitiska metoder. Med skyhöga ungdomsarbetslöshet är det av yttersta vikt att regeringen utreder möjligheterna att införa verkliga lärlingsjobb enligt vad som anförs i motionen.
mot · GZ02A385 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhet i arbetslivet. Arbetsmarknadspolitiska program är viktiga instrument för att hjälpa arbetssökande på vägen till nytt arbete. Arbetspraktik och arbetsmarknadsutbildning är bara några exempel på möjligheter till att komma tillbaka i arbetslivet. Därför är det viktigt att möjligheten att få del av arbetsmarknadspolitiska program ges alla på lika villkor. Det finns en del studier och undersökningar som visar på att kvinnor inte får samma förutsättningar som män. Likvärdiga förutsättningar måste ges till arbetssökande oavsett kön om vi ska leva upp till målet att bryta de könsstrukturer som finns på den svenska arbetsmarknaden. Kvinnors deltagande på arbetsmarknaden i är ett av världens högsta. Detta förpliktar och förbinder oss att ständigt utveckla kvinnors möjligheter till ett jämställt deltagande i de arbetsmarknadspolitiska programmen.
mot · GZ02A387 · 2011-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv anvisar till utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv utöver vad regeringen föreslagit för eller således 71 enligt uppställning: Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Vi höjer a-kassan till per dag samt förbättrar för deltidsarbetslösa enligt den s k 300-dagarsregeln. Tillika återgår vi till 100-dagarsregeln så att nyblivna arbetslösa inte tvingas söka jobb långt bortifrån sin hemort eller utanför deras kompetenssfär av arbetslöshet. Vi utvecklar även starta-eget-bidraget och låter det omfatta unga redan samt gälla istället för nuvarande sex. avvecklar vi de verkningslösa och extremt dyra instegsjobben helt redan under det första budgetåret.
mot · GZ02A388 · 2011-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet anvisar till utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet 4 mindre än vad regeringen föreslagit för eller således 4 . Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Vi skär ner kraftigt på flera områden i takt med att nyanlända asyl- och anhöriginvandrare minskar som ett resultat av invandringspolitik. Vi väljer dock att inte avbryta ersättningen till kommuner utan låter redan ingångna avtal löpa till deras naturliga slut, vanligtvis 24 månader, varför den fulla effekten av besparingarna inte märks förrän mot slutet av budgetperioden. Anslagen 1:1, 1:4, 1:5, 2:1, 2:2 samt 3:1 avskaffas helt då de är utgifter som vi inte bedömer renderar en vettig avkastning åt det svenska folket.
mot · GZ02A389 · 2011-10-03 00:00:00 — Arbetsmarknadsrelaterat stöd för personer med synnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en enda myndighet ska ha ansvar för allt arbetsmarknadsrelaterat stöd för personer med synnedsättning. Arbetslösheten för personer med synnedsättning i arbetsför ålder är . Denna dystra statistik har gällt länge oavsett konjunktur och oavsett regering. Orsakerna är många, men bristande samordning hos ansvariga myndigheter och ett för individen krångligt och oflexibelt stödsystem är en viktig orsak. Ansvaret för att stödja personer med synnedsättning i olika arbetsmarknadsrelaterade frågor är uppdelat på både Arbetsförmedlingen och . Det är en uppdelning mellan två myndigheter som har visat sig olycklig. Bland annat orsakar den skilda tolkningar av regelverken och olika behandling av samma individ. Enligt bland andra så är det samarbete som sker inte tillräckligt för att tillgodose och utveckla den enskildes rehabiliteringsmöjligheter eller för att underlätta för individen när det gäller anställning. En förutsättning för att personer med synnedsättning ska ha jämlika villkor som seende på arbetsmarknaden är att det finns en effektiv och flexibel hjälpmedelshantering. Anpassning av arbetsplatsen måste kunna göras snabbt och utan tidsödande byråkrati. Uppdelningen av ansvar mellan de båda myndigheterna gör dock processen kring arbetstekniska hjälpmedel och arbetsplatsanpassning onödigt byråkratisk och komplicerad för individen. Den tar också ofta , vilket ytterligare försvårar inträdet på arbetsmarknaden. Det har också förekommit fall där hjälpmedel som Arbetsförmedlingens utredning har rekommenderat sedan inte har beviljats av . Det kan i sin tur innebära att den arbetssökande med synnedsättning inte kan börja det arbete man fått. Uppdelningen av ansvar kan förmodas vara olycklig också för andra grupper med liknande svårigheter på arbetsmarknaden. I Arbetsförmedlingens nationella samråd med företrädare för personer med de olika funktionsnedsättningarna synnedsättning, hörselnedsättning, dövhet och dövblindhet har det lyfts liknande åsikter. Per Lodenius (C)
mot · GZ02C239 · 2011-10-03 00:00:00 — Nyregistrering av bilar trots obetalda böter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förhindra att personer skriver över fordon på någon annan i syfte att komma undan böter, skatter och andra avgifter. En person kan vara registrerad som ägare till ett obegränsat antal bilar. Det utnyttjas av personer som av olika skäl inte vill stå som ägare till den bil som man använder. En av de vanligare orsakerna är att man vill kunna parkera bilen utan att betala parkeringsavgift, och även att kunna parkera den på förbjudna platser utan att betala böter. Ett sätt är att låta någon annan stå som ägare av bilen. För besväret får den som registrerar sig som ägare en summa pengar av den riktiga ägaren. Det är i de flesta fall en målvakt som får betalt för att den riktiga ägaren till bilen ska kunna strunta i parkeringsböter. Denna målvakt är en person utan ekonomiska tillgångar, och ofta är denne även hårt skuldsatt. Pengarna som målvakten får för att stå som ägare till andras bilar, och därigenom ta ansvaret för eventuella böter, blir en del av den svarta ekonomin. Pengar som en vit inkomst inbringar skulle till stora delar hamna hos kronofogden, och det finns därför ingen drivkraft att tjäna vita pengar. Det handlar i grund och botten om ett utnyttjande av redan utsatta människor som gör det omöjligt för dem att ta sig ur sin situation. Missbruket av systemet visar tydligt att det finns sätt att komma runt de bestämmelser som finns utan att bli straffad för det, och det undergräver respekten för lagen. Både och är angelägna om att detta kryphål ska täppas till. Det bör inte vara möjligt att registrera sig som ägare till en ny bil om man har obetalda böter. Vi bör därför se över möjligheten att förhindra att personer skriver över sin bil på någon annan i syfte att komma undan böter, skatter och andra avgifter.
mot · GZ02C240 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheten att reformera . Den absoluta merparten av dem som avlider efterlämnar någon form av kvarlåtenskap. Denna fördelas i enlighet med bestämmelserna i jämte den avlidnes upprättade testamente. Dessvärre innebär bestämmelserna vissa begränsningar i den avlidnes rätt att testamentera då bröstarvingar alltid har rätt till sin laglott oavsett vad ett eventuellt befintligt testamente stipulerar. En sådan inskränkning i den personliga friheten saknar existensberättigande i ett modernt och fritt samhälle. Livet är tillräckligt begränsat av lagar och regler för att man ska tvingas begränsas i sin handlingsfrihet efter döden. Därför bör tvingande arvsrätt för bröstarvingar skyndsamt avskaffas.
mot · GZ02C241 · 2011-10-03 00:00:00 — Förbättrade betalningstider för småföretagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att förbättra betalningstiderna för mindre företagare genom att jämställa oskäligt långa betalningstider med kreditocker samt tillämpa dithörande lagstiftning och rättstillämpning. Det är ett tyvärr alltför välkänt faktum att orsaken till att många små och medelstora företag går i konkurs inte alltid beror på bristande affärsmodeller eller affärsmannaskap. Tvärtom, i de flesta fall har konkursen föregåtts av både god affärsvolym och god affärspotential. Det som i slutändan sänker företaget är bristande likviditet, trots att bolaget kan ha både kundfordringar och i övrigt låga omkostnader. Den som inte kan betala sina kortsiktiga ekonomiska åtaganden som hyra, löner, telefonräkningar etc. är illa ute. Trots detta tvingas många små och medelstora leverantörer in i för dem ofördelaktiga avtal med större kundföretag. Betalningstiden för erläggande av fakturor oberoende av belopp kan i vissa fall uppgå till hela netto. Detta förhållande är knappast skäligt och måste bekämpas. Vår gemensamma välfärd bygger på ett livskraftigt och innovativt näringsliv. Den internationella konkurrensen är synnerligen hård. Såväl stora företag som organisationer och myndigheter utnyttjar mindre företags underlägsna förhandlingsposition på ett otillbörligt sätt via oskäliga men ej olagliga avtalsvillkor. Detta är oacceptabelt och måste jämställas med ocker från beställarens sida. Företag ska idka affärer med varandra på skäliga, likalydande och förutsägbara villkor. Små och medelstora företag ska inte tvingas till att utgöra kreditinstitut till storföretag endast för att de är leverantörer till storföretag. Ett sådant förhållande är lika orimligt som oskäligt och bör jämställas med vad som sägs om kreditocker i lagens mening. Eftersom ocker oavsett form är olagligt innebär det att sådana avtal torde kunnas förklaras ogiltiga eller bli föremål för jämkning. Det vore självklart bäst om marknaden, dvs. branschorganisationerna, kunde lösa detta problem på egen hand. Men om inga lösningar eller samförstånd kan uppnås bör en översyn görs av möjligheten att förbättra betalningstiderna för mindre företagare genom att jämställa oskäligt långa betalningstider med kreditocker samt tillämpa dithörande lagstiftning och rättstillämpning.