mot · GZ02Sk361 · 2011-09-30 00:00:00 — Det är inte rimligt att en kommuns skattemedel förs över till andra kommuner genom interna transaktioner i vård- och skolkoncerner, på ett sätt som är mer eller mindre osynligt för medborgarna. En starkare garanti för att skattemedel används i välfärdsverksamheterna bör kunna leda till ökade möjligheter för andra typer av aktörer att få ett större utrymme , när de ofta trängs undan av starka finansintressen. Vi ser gärna att personal- och föräldrakooperativ samt ideella föreningar och stiftelser ökar sitt engagemang inom vård, skola och omsorg. En sådan utveckling kan förhoppningsvis också innebära att den regionala obalansen minskar och valfriheten ökar också utanför de större städerna. 8Motverka skattefusk, skatteplanering och skatteflykt En välfärd som i hög grad finansieras med skatter bygger på att medborgare och företag uppfyller sina skyldigheter och redovisar och betalar skatt på ett korrekt sätt. Skattefusk skapar orättvisa, snedvrider konkurrensen och leder till att skattesystemets och välfärdsstatens legitimitet försvagas. Att vissa undviker att betala in skatt innebär att skattebördan ökar för andra. Om medborgarna misstänker att inte alla solidariskt bidrar till finansieringen av den offentliga sektorn urholkas tilltron till välfärdsstaten och skattesystemet. För att skattemoralen skall vara hög krävs att skattebetalarna litar på att alla bidrar solidariskt och att de upplever att de verksamheter som finansieras med skatter bedrivs på ett rationellt och effektivt sätt. Det måste också finnas en beredskap att justera skattereglerna om det uppkommer oönskade effekter. Skattefelet, vari fusket utgjorde en huvuddel, beräknades av till 133 miljarder i rapporten för (2008:1). Svartarbetet stod för hälften, dvs. 66 miljarder, det internationella skattefusket beräknades till 46 miljarder och annat nationella fel och fusk uppgick till 21 miljarder. Mikroföretagen samt små- och medelstora företag stod för 88 miljarder. De skatteslag som det felades och fuskades mest med var mervärdesskatten (35 miljarder), sociala avgifter (30 miljarder) och inkomstskatt av näringsverksamhet (32 miljarder). presenterade vad som hitintills skett , och verket menade att felet och fusket minskat. Ett stort antal informationsutbytesavtal med så kallade skatteparadis har slutits och globalt har dessa utsatts för en tydlig press för att bryta upp banksekretess och få fram gömda pengar. För att minska svartjobben samarbetar med stora köpare av tjänster samt med såväl bransch- som fackliga organisationer. Inte minst med byggbranschen menar sig verket ha ett gott samarbete. Det internationella skattefusket förefaller vara under tydlig press. Däremot saknas fortfarande en rad efterfrågade verktyg för att begränsa svartjobb och annat nationellt skattefusk. Systemet med personal- eller närvaroliggare och oannonserade kontrollbesök har ännu inte införts, trots ett utredningsförslag (Ds 2009:43, Närvaroliggare och kontrollbesök). Likaså lades fram ett förslag om redovisning av skatter och arbetsgivaravgifter (SoU 2011:40, Månadsuppgifter snabbt och enkelt). Vidare har taxibranschen efterfrågat kontroll via redovisningscentraler. Vi menar också att penningtvätt ska betraktas som ett separat brott. Sekretesslagformuleringar som hindrar att rapportera misstänkt penningtvätt måste ändras. Misstänkta penningtransaktioner ska kunna frysas . Kontrollen över växlings- och factoringbolagen måste skärpas eftersom dessa används både när svarta pengar tvättas vita och då vita pengar görs om till svarta. Regeringen behöver alltså nu i propositionsform lägga fram ett antal viktiga förslag som i princip är färdigutredda och där lagtexter är klara. Skattemoralen kan också undermineras av bidragsfusk. Om skattebetalarna tror att deras inbetalda skatter går till bidrag åt personer som inte är berättigade till ersättning eller tror att det är lätt att genom fusk komma över bidrag undermineras också skattemoralen. Ambitiösa insatser har gjorts för att strama upp kontrollerna. Fusket har dock visat sig mindre omfattande än de siffror som uppgivits i början. uppgavs siffror runt 20 miljarder . har i sin rapport Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten (RiR 2011:20) sagt att deras granskning visat att den andel av de belopp som statliga myndigheter i praktiken återkräver av enskilda medborgare på grund av misstanke om bidragsbrott är liten. Det är också svårt att påvisa uppsåt och grov oaktsamhet. rörde sig beloppet om 408 miljoner. Därtill kom att myndigheter återkrävde 635 miljoner genom kontroller som inte ledde till polisanmälan om bidragsbrott samt att efter kontroller avstod från att utbetala . 1,8 miljarder är en väsentligt lägre siffra än 20 miljarder. Skattesystemet måste vara enkelt att förstå och det måste vara enkelt att redovisa och betala skatt på ett korrekt sätt. Möjligheterna till skatteplanering bör vara små. Skatterna bör därför vara så likformiga som möjligt, med få undantag och särregler. Reglerna bör också medverka till att det är attraktivt att redovisa och betala skatt på ett korrekt sätt, t.ex. genom sambandet mellan taxerad inkomst och ersättning i socialförsäkringarna. Det är viktigt att skattemyndigheter, tull och rättsväsen har resurser och möjligheter att kontrollera att reglerna följs samt beivra skattebrott. Vi socialdemokrater har under hela förra mandatperioden haft ett eget program mot skattefusk både själva och tillsammans med de gröna och . Vi redovisar ett sådant program i annan motion.