ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02U255 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . ägde det första signeringstillfället för ett tilläggsprotokoll till rum i FN i . Flera EU-länder har skrivit under, till exempel , , och , liksom många stater i och . Vad gäller EU kan tilläggas att hela den gröna gruppen i , European , arbetar för en snabb ratificeringsprocess. Flera länder undertecknar detta och har 37 stater undertecknat protokollet, men är inte en av dem. Trots att regeringen länge har betonat mänskliga rättigheter och deras betydelse, inte minst i den internationella politiken, har man visat ett stort motstånd mot ett tilläggsprotokoll till . Flera organisationer, bl.a. , Action Aid, och (Food First Information and ) menar att protokollet kan bli ett viktigt verktyg för att uppnå FN:s millenniemål. Först när fattiga och utsatta människor själva har möjlighet att utkräva sina rättigheter kan fattigdom och orättvisor på allvar bekämpas. Bristande tillgång på mat, vatten, sjukvård, arbete och utbildning är alla exempel på kränkningar av grundläggande mänskliga rättigheter som miljontals fattiga och utsatta människor förvägras . Ovanstående organisationer har dokumenterat mängder av fall där kränkningar av dessa rättigheter har skett. Det kan t.ex. gälla ursprungsfolk som fått sina försörjningsmöjligheter förstörda på grund av att deras regering inte skyddat och respekterat deras mänskliga rättigheter. Andra exempel är bl.a. frågor som rör mödradödlighet (ett av millenniemålen), diskriminering vad gäller rätten till utbildning, rätten till bostad och frågan om tvångsvräkningar och husförstörelser. Protokollet möjliggör att individer som fått sina ekonomiska eller sociala rättigheter kränkta på nationell nivå nu kan lämna in ett klagomål till den som bevakar staters efterlevnad av konventionen. Om klagomålet uppfyller de uppställda kriterierna inleder kommittén ett förfarande. För att tilläggsprotokollet ska träda i kraft måste minst tio länder ratificera det. Därefter kan individer i de stater som skrivit under det börja utnyttja den nya klagoinstansen. Att inte skriva på tilläggsprotokollet, och att ha motarbetat dess tillkomst, ställer i en dålig dager. Tilläggsprotokollet är en realitet, ESK-rättigheterna har varit det . Att skriva på protokollet leder inte till att andra rättigheter nedvärderas, istället får äntligen alla rättigheter samma status. Både FN och har slagit fast att de mänskliga rättigheterna är odelbara, inbördes beroende av varandra och inte kan rangordnas. bör vara ett internationellt föredöme och en stark röst i världen för mänskliga rättigheter och bör därför sälla sig till skaran av undertecknare med målet att ratificera tilläggsprotokollet.
mot · GZ02U258 · 2011-10-04 00:00:00 — Rätt till fri rörlighet och utveckling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fortsatt stöd för att uppnå en positiv demokratiutveckling i och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätt till fri rörlighet och utveckling i de palestinska områdena. har vi fått uppleva en stark demokratiseringsvåg sprida sig i och . Diktaturer har fallit och demokratier byggs upp, om än mödosamt och med stora mänskliga uppoffringar. Den arabiska våren har inspirerat som den kräver stort internationellt stöd och uppbackning för att lyckas. Konflikten mellan och de palestinska områdena är fortfarande, trots ett antal fredsförsök, inte löst. Palestinier har levt under ockupation , med avsaknad av fri rörlighet och utveckling. Egen försörjning, utbildning och sjukvård är starkt beskurna. Arbetslösheten är dramatiskt hög i och på . har svårt att locka professorer, studenter svårt att välja önskad utbildning och sjuka hindras uppsöka sjukhus på grund av gränshinder. Våldet är närvarande i området, där förnedring, hot och raketbeskjutning skapar ångest och oro. Fri rörlighet medverkar till framtidsmöjligheter och utveckling, men ställer krav på att våldsaktioner upphör.
mot · GZ02U261 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att erkänna som stat och fullvärdig medlem i FN. har samtal pågått om hur konflikten mellan och ska lösas och fortfarande har man inte kommit närmare en lösning. Det palestinska folkets lidande tar aldrig slut så länge fortsätter med sin olagliga ockupation och byggande av bosättningar på , så länge hindras i sin utveckling av en israelisk blockad och så länge den avskydda muren finns. kommer med ytterligare avisering om 1 100 nya bostäder i östra . Detta måste få ett slut. har det palestinska folkets tålamod nått vägs ände och man har begärt hos FN att få bli en stat och med det FN:s 194 medlem. bör ställa sig bakom detta. Att erkänna är inte kontroversiellt. 112 stater har redan gjort det. I har gjort detta och det ter sig som en självklar sak att också ska göra det. har redan en ambassadör i , vilket är mycket glädjande. I har man på alla sätt förberett sig för denna ansökan och många initierade, bl.a. FN:s koordinator för fredsprocessen, menar att den palestinska myndigheten är väl förberedd för en etablering av en palestinsk stat. Att blir en självständig stat skulle innebära större möjligheter att fredssamtalen blir konstruktiva och länderna når en överenskommelse, medan det motsatta skulle försvåra fredsprocessen ytterligare. Konflikten mellan och har pågått och mellan två parter som varit allt annat än jämbördiga. övertag ekonomiskt, politiskt och militärt har gjort att förhandlingarna oftast kollapsat. För att konflikten ska slå in på en fredlig och mer konstruktiv väg måste omvärldens och stöd för en palestinsk stat vara tydligt. kan som en självständig stat och medlem i FN få tillgång till samma status som . Dessutom kan ta hjälp av FN-systemet för att söka internationellt stöd i tvistefrågor såsom dragning av muren på ockuperad mark som enligt internationell lag är olaglig. Ett erkännande av staten bidrar också till att stärka de fredliga och demokratiska krafterna i . Det bidrar till att det i ett längre perspektiv gynnar en utveckling där det blir en varaktig lösning på en mycket långvarig konflikt. Därför är det viktigt att erkänner .
mot · GZ02U262 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpt implementering av sanktioner mot i fråga om brott mot de mänskliga rättigheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpt implementering av sanktioner mot i fråga om kärnvapenuteckling. är det fortsatt största hotet mot fred och stabilitet i . Den iranska regimens stöd för militanta extremiströrelser genom shiitiska terrororganisationer i , Hizbullah i , Hamas på och yemenitiska shiarebeller riktar sig direkt mot moderata, progressiva och fredsvänliga krafter i regionen. Den iranske presidenten besök i illustrerar med all tydlighet den iranska regimens ambition att vara en destabiliserande faktor i regionen. Både avseende stödet för Hizbullah i och Hamas i , blockerar alla försök att åstadkomma fred, försoning och stabilitet i regionen. Det kan inte råda något tvivel om att det iranska kärnvapenprogrammets slutmål är att framställa atomvapen, vilket understryks av att uran nu anrikas . Koncentratet är mer än vad som är tillräckligt för energiframställning. I värsta fall kommer de iranska ambitionerna att leda till en atomkapplöpning i hela . Till detta måste naturligtvis läggas den iranske presidentens upprepade uttalanden om hur staten måste utplånas. Som framgår av ständigt nya internationella rapporter begår den iranska regimen grova människorättsbrott på en skala som i dagens värld nära nog saknar motstycke. Tortyr och brutala avrättningar av otrohetsansklagade kvinnor, homosexuella och minderåriga barn liksom brutalast tänkbara förtryck av politiskt oliktänkande och nationella minoriteter tillhör vardagen. Antalet utdömda dödsstraff ökar, också i fråga om minderåriga barn, och avrättningarna verkställs även genom stening. Ett brutalt kvinnoförtryck genomsyrar samhället i både lag och praktik och kvinnor står rättslösa i fråga om äktenskap, skilsmässa, vårdnad om barnen, privatekonomi och arv. Till de många undertryckta och diskriminerade minoriteterna hör araber, azerier, bekännare av bahai, kristna, sunnimuslimer och judar. Det är viktigt att tar kraftig ställning mot det iranska hotet mot fred och människovärde. En ansvarslös och radikal iransk regim beväpnad med atomvapen vore ett allvarligt hot mot världsfreden och skulle naturligtvis också drastiskt öka risken för att terroriströrelser får tillgång till kärnteknologi. Vi talar här om en nation det förtjänar att än en gång understrykas vars president fortsätter att förneka Förintelsen, önskar se utplånat och påstår att iscensatts av självt. En sådan regim kan inte tillåtas utveckla atomvapen. bör därför inta en ledande och aktiv roll i implementeringen av EU:s sanktioner mot en fast och konsekvent hållning är nödvändig för att förhindra att i uttryckligt trots mot världssamfundet tillåts utveckla atomvapen.
mot · GZ02U268 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den svenske journalisten och medborgaren som sitter fängslad i ska släppas fri. är det den svenske journalisten och medborgaren greps och fängslades i huvudstad . sitter fängslad utan rättegång och han är den ende svensk som har utsetts till samvetsfånge av . Brotten mot de mänskliga rättigheterna har accelererat i . Rättssystemet är med vanliga krav på rättssäkerhet lika godtyckligt som obefintligt och fängelseförhållandena är fruktansvärda. Företrädare för svenska har inte tillåtits besöka . En framstående företrädare för den eritreanska regimen har uttalat att aldrig någonsin kan räkna med rättegång eftersom regimen anser att han utgör ett hot mot nationen existens. antog glädjande nog en resolution som kräver frigivning. Resolutionen följdes upp av en ny resolution på samma tema. Det enda humana och rättvisa beslutet som finns är att beslutar att släppa fri och låta honom återförenas med sin familj. Vi måste fortsätta arbeta för att stödja en frigivning av tills han blir frigiven.
mot · GZ02U269 · 2011-10-03 00:00:00 — Internationellt arbete mot barnaga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla barn enligt har rätt att slippa fysisk och psykisk aga, att bör arbeta för att sprida de positiva resultat som lagstiftning mot barnaga har och särskilt lyfta upp detta i biståndssamarbetet. Det är nu lagen mot barnaga infördes. Det har resulterat i att barn i mycket större utsträckning inte utsätts för aga. I en skrift som tagit fram tillsammans med med anledning av 30-årsjubileet av lagen mot barnaga finns många positiva effekter att ta del av. Vi har ett ansvar för att barn i alla länder i så stor utsträckning som möjligt slipper utsättas för våld. finns lagstiftning i många länder mot skolaga, men det är fortfarande accepterat som uppfostringsmetod i hemmet. I bara knappt 30 länder i världen finns lag mot barnaga i hemmet. kunde man på nyheterna ta del av en undersökning som visade att barn som utsätts för våld inte utvecklas lika positivt, rent intellektuellt, som barn som inte utsätts för våld. i (C)
mot · GZ02U272 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en gemensam nordisk värderingsbarometer bör initieras. Grundläggande kärnvärderingar i de nordiska samhällena är öppenhet, solidaritet, jämställdhet, jämlikhet mellan olika folkgrupper och en hög grad av individuell frihet. Angreppen och och Utøya visar att dessa värden inte är någonting man kan ta för givet. Främlingsfientlighet, rasism och hårda attityder som uttrycker hat mot människor med annan kulturell bakgrund finns påtagligt i vår vardag såväl på arbetsplatser som i samhället i övrigt. Varje nordiskt land gör sina egna värderingsanalyser, där aktuella värderingar fångas upp och värderingsförändringar följs, utforskas och analyseras. Det är nu dags att gå vidare med att utforma en gemensam nordisk värdebarometer för att kunna göra regelbundna nordiska värderingsanalyser om nordbornas syn på t ex kulturer, nationalitet, invandring och minoriteter. Detta bör göras för att man ska kunna skapa en nordisk värderingsbarometer där man kan både jämföra situationer mellan de nordiska länderna och få en överblick av hur olika värderingar förändras och växer fram med hela som utgångspunkt. Syftet är att bättre förstå värderingsförändringar och erhålla mer kunskap om t.ex. främlingsfientliga strömningars framväxt i de nordiska välfärdssamhällena.
mot · GZ02U282 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska avskaffas. Nya tider kräver nya och moderna samarbetsformer. Dagens förutsättningar ser helt annorlunda ut mot vad de gjorde 1952. är tre nordiska länder medlemmar i medan har ansökt och har ett särskilt avtal med EU. Samma sak gäller där stabila demokratiska system växer fram och där , , och samtliga är EU-medlemmar . Precis som har skett tidigare i historien har nya tider krävt nya lösningar, och därför bör avskaffas och med det skapa bättre förutsättningar för nya samarbetsformer och tätare kontakter mellan de nationella parlamenten. Även internt inom väcks tankar om ett modernare och vassare för att bättre kunna möta vår tids utmaningar. Vi finner nu att formerna för nått vägs ände, och det är dags att ge dessa frågor den legitimitet och möjligheter till utveckling som de förtjänar genom att låta dessa frågor hanteras direkt av utskotten i de nationella parlamenten. var rätt för sin tid, men världen och vårt närområde ser helt annorlunda ut jämfört med rådets bildande . När bildades skedde det i av oro och i kölvattnet av ett världskrig när behovet av nordiskt samarbete och samverkan krävde ett gemensamt forum. En av de första konkreta reformerna som rådet införde var den nordiska passunionen som trädde i kraft och innebar att blev till en gemensam arbetsmarknad med färre hinder och regleringar. Men detta är historien, det är därför dags att flytta diskussionerna från sessioner till de nationella parlamenten. finns även med uppgift att ansvara för samarbetet mellan de nordiska regeringarna, en viktig verksamhet som behöver kvarstå. Samarbete har och kommer att ha en fortsatt viktig roll även , men när dagens representanter sammanträder i saknar de förankring i respektive lands fackutskott. saknas beslutanderätt i och med att ledamöterna saknar mandat från sina respektive regeringar och parlament. Det är därför vår uppfattning att de frågor som hanteras av på ett bättre sätt skulle kunna hanteras av utskotten i de nationella parlamenten, något som skulle kunna bredda och öka intresset för nordiska frågor. Precis som har skett tidigare i historien har nya tider krävt nya lösningar och nya forum, och därför bör avskaffas och med det låta det nordiska samarbetet utvecklas.
mot · GZ02U283 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att använda alla tillgängliga påtryckningsmedel nationella, EU, FN för att sätta press på de regeringar som håller svenska journalister fångna att frige dem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att använda alla internationella kontakter för att få de nu fängslade journalisterna i fria, helst redan innan rättegången inleds. Tyst diplomati kan fungera ibland men långt ifrån alltid. I fallet med har den uppenbarligen inte fungerat och trots det väljer regeringen att fortsätta på den inslagna vägen. Vad som egentligen sker i tysthet är det omöjligt att få reda på. Det ligger i sakens natur. Den är ju tyst. Regeringen står upp för det fria ordet, för mänskliga rättigheter, för demokrati. har ett ansvar för alla svenska medborgare oavsett var de befinner sig och i synnerhet då de befinner sig i trångmål i ett annat land. En fängslad svensk ska ha all den hjälp som går att få oavsett orsak till fängslandet. fängslades två svenskar i , den svenska bildjournalisten och journalisten , efter att ha tagit sig in i landet för att skriva ett reportage om . De står nu åtalade för terroristbrott och hotas av väldigt långa fängelsestraff. hålls en rättegång i . är ett av få länder som har någon makt över . lyckades bl.a. få loss som gjorde ett uppdrag i närheten av Ogaden-området för Voice of . Hon blev snabbt utvisad trots kontakt med den av ensidigt terrorstämplade . Även om ambassaden i gör allt den kan för att hjälpa och är den maktlös när den svenska inställningen är att inget nu kan göras eftersom en rättsprocess inletts. Utrikesministern som i allra högsta grad har varit involverad i förehavanden i landet är enligt UD inte inblandad i ärendet. Om det beror på kopplingen till eller något annat är svårt att svara på. Kanske ska frågan istället hanteras av statsministern för att ge den större tyngd och för att undvika spekulationer huruvida utrikesministern gör allt han kan eller ej. hjälpte till att få loss amerikanska journalister som satt fängslade i . Varför inte be om hjälp i detta fall? Enligt Bildt vänder han på alla stenar i fallet . Det torde innebära att även ta hjälp utifrån. Det bästa vore att nå en situation där de båda svenskarna utvisas innan rättegången. När den väl har inletts är det förmodligen mycket svårare att nå framgång. Rättsprocessen kan dessutom ta . Att hoppas på benådning i efterhand eller att de ska få avtjäna straffet i är förmodligen en svårare väg att gå. Vi vet hur regimerna i både och hanterar oliktänkande och inte minst journalister. Därför kan vi inte heller räkna med att de svenska journalisterna får en rättssäker rättegång. I synnerhet inte när vi nu vet vad åtalspunkterna är. Men även om den skulle vara rättssäker ska man veta att tolkningen av terrorbrott kan innefatta nästan vad som helst. Så ser det ju inte ut bara i utan också i vissa västländer.
mot · GZ02U284 · 2011-10-04 00:00:00 — Bekämpande av förtal av religioner tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , i och genom sin röst i EU, ska fortsätta att motarbeta resolutionen om bekämpande av förtal av religioner i . Resolutionen om bekämpande av förtal av religioner introducerades första gången inför FN:s kommission för mänskliga rättigheter. Texten, som inte är bindande, föreslogs av på initiativ av en grupp muslimska länder. Avsikten med förslaget var att sätta stopp för det som av () uppfattade som en förtalskampanj mot islam och som de menade skulle kunna leda till ytterligare ökning av intolerans mot muslimer. kom resolutionen upp vid och den bifölls . Men stödet för resolutionen har minskat med tiden och har antalet nej-röster och icke-röstande stater överstigit antalet ja-röster. Detta tyder på att många FN-stater har börjat se faran i att kriminalisera förtal av religioner. Tre av FN:s särskilda rapportörer samt ytterligare två expertgrupper har konstaterat att konceptet förtal av religioner inte stämmer överens med internationell lagstiftning om yttrandefrihet. Dessutom anser man att befintlig lagstiftning redan ger ett fullgott skydd för staters intressen angående yttrande- och religionsfrihet. Man avvisar även tanken på att religioner i sig skall skyddas. Detta är också den linje som bland annat driver tillsammans med övriga medlemsstater i EU. Den linjen är det oerhört viktigt att fortsätter driva eftersom vi aldrig kan göra avkall på grundläggande fri- och rättigheter, såsom yttrandefrihet och religionsfrihet. Vi bör arbeta för att stärka dessa värden runt om i världen. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02U287 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bidra till arameiska språkets bevarande. Araméer är ett folk som sedan 3 , utan avbrott, levt på sina traditionella bosättningsområden i . Arameiska språket är över och är araméernas språk. De dominerade också handeln längs gamla . f.Kr. var arameiskan ett internationellt språk eftersom det användes inom diplomati, förvaltning och handel. Språket var kommunikationsmedel i . Arameiska språket är lätt att lära med sina 22 alfabetiska bokstäver. Människor över stora delar av behärskade språket, och det är ett av världens äldsta språk som är i bruk. talade arameiska, som också var språk, och det har utvecklats i olika dialekter med tiden, västsyriska och östsyriska som fortfarande talas av syrianer, kaldéer och assyrier. Arameiska är synonymt med syriska språket och är kyrkospråk i . Det kommer sig av att kristna minoriteter lever i diasporan på grund av religiöst och etnisk förföljelse, och därför finns arameisktalande invånare även i . All liturgi i de kristna kyrkofraktionerna i har arameiska som undervisningsspråk. Nästan samtliga kristna kyrkofraktioner i har arameiskan som språk , såsom syrisk-ortodoxa, nestorianska, kaldeiska, syrisk-katolska, syrisk-protestantiska och maronitiska kyrkan. Arameiskan tappade sin särställning då arabiska och islam kom till och håller på att dö ut om inget görs för att bevara språket. Vissa kloster i , , undervisar fortfarande i språket fast med knappa resurser, och det studeras som hemspråk även i och i andra europeiska länder i mindre omfattning. Bara i finns det hundra tusen personer som har det som sitt modersmål. Dessutom finns det forskning och utbildning i arameiska vid , även vid universitet i bland annat , och . För att ett av världens äldsta språk inte ska dö ut behöver och EU hjälpa till att bevara och utveckla det arameiska språket tillsammans med de berörda kyrkorna.
mot · GZ02U289 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över lagstiftningen om svensk vapenexport. Nuvarande lagstiftning gällande vapenexport fungerar inte som det var tänkt i praktiken. Praxis har utvecklats i en alltmer generös riktning och har i högre grad än de många politiska deklarationerna om en restriktiv vapenexportpolitik kommit att bestämma tillämpningen av riktlinjerna. Detta har börjat utgöra ett växande trovärdighetsproblem inom svensk politik. Detta trovärdighetsproblem är särskilt påtagligt i relation till två aspekter av praxis. För det första tillåts export allt oftare till länder som befinner sig i inre eller yttre konflikt. Och för det andra tillåts export även till länder som kränker de mänskliga rättigheterna. I båda dessa avseenden finner vi det ytterst angeläget att praxis skärps så att export till länder i inre eller yttre konflikt eller som kränker de mänskliga rättigheterna fortsättningsvis inte blir tillåten. Det är viktigt att vi på internationell nivå driver på för att skapa en samsyn om en restriktiv vapenexport. bör vara en föregångare på detta område och också inom ramen för EU verka för en restriktiv vapenexportpolitik, förslagsvis genom att understryka vikten av de inom EU överenskomna uppförandekoderna samt varje lands rätt att föra en mer restriktiv politik på området. En vägledande princip på området borde vara att handeln med vapen och krigsmateriel ska kontrolleras med strikta regler. Den tidigare socialdemokratiska regeringen påbörjade ett arbete för en ny lagstiftning om vapenexport, men har förflutit sedan den så kallade lades fram. Det är nu hög tid att på allvar se över möjligheterna att modernisera lagstiftningen om vapenexport. Shadiye Heydari (S)