mot · GZ02So590 · 2011-10-05 00:00:00 — Det finns ett mycket stort behov av kvalificerade påbyggnadsutbildningar när det gäller demenssjukdom, rehabilitering, palliativ vård osv. Inte minst beroende på att tiden äldre kvinnor och män vistas på sjukhus blivit allt kortare och att den kommunala äldreomsorgen ger insatser som är mycket omfattande när det gäller omsorg, omvårdnad och läkemedel. Vi ger också kommunerna de ekonomiska möjligheterna att ta in ersättare på utbildningsvikariat i en verksamhet som redan är hårt pressad. På det sättet underlättas också en generationsväxling i äldreomsorgen. 5.4Det ska vara billigt att få hemtjänst föreslår i ett tak på max för hemtjänst. Vi gör det mot bakgrund av att timavgifterna varierar stort i kommunerna. tittade på hemtjänsttaxorna som grävde i frågan. Skillnaden mellan lägsta och högsta taxan var så stor som mellan 77 till . Många kommuner ligger . När några kommuner började ta ut oskäligt höga avgifter beslutade om en maxtaxa på månadsavgiften för hemtjänst. Den ligger på . Detta är självklart till hjälp för många äldre som har behov av många hemtjänsttimmar. Det finns också ett skydd för äldre med låga inkomster som säger att man måste ha kvar efter att skatt, bostadskostnader och hemtjänstavgift är betalda (det s.k. förbehållsbeloppet). Kommunerna väljer i övrigt själva hur de vill bygga upp sina avgiftssystem, men de flesta använder sig av ett system med timtaxa för dem som inte når upp till maxtaxan. Efter maxtaxans införande har många kommuner börjat höja sina timavgifter. Det finns inget annat tak för timavgiften, eller någon lägsta avgift, än att det inte får överstiga självkostnadspriset. Höga timavgifter är självklart styrande. De minskar efterfrågan på mindre serviceinsatser. Men för den enskilde kan även ha stor betydelse. Genom att komma in tidigt med stöd kan man skjuta upp mer omfattande service- och omsorgsinsatser. När kommunerna sätter sin timtaxa högre än kostnaden för avdragsgilla hushållsnära tjänster, så försvinner insatser till äldre från en rättighetslagstiftning som socialtjänstlagen till privata servicetjänster. Kommunens kostnader för hemtjänst minskar och tas i stället över av staten genom subventioneringen av hushållsnära tjänster. De äldre med så låga inkomster att förbehållsbeloppet gäller blir kvar i den kommunala medan de med högre inkomster försvinner därifrån. Det är en självklarhet för att det ska vara en låg timavgift på hemtjänst. Ett tak på hemtjänstavgifter på bör införas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Avgifter styr och gör verksamheter mer eller mindre tillgängliga. Det är nu maxtaxan och förbehållsbeloppet infördes. Flera kommuner har höjt timavgifterna, andra tar bra betalt för maten. bör få i uppdrag att kartlägga och analysera konsekvenserna av de avgifter och hyror som finns i äldreomsorgen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.5Gör det lättare att få hemtjänst Många äldre tycker att de inte ska behöva redogöra för sin vardag därför att de behöver hjälp med städning eller handling. Det är också onödigt att göra en utförlig utredning i de fallen. Flera kommuner har infört en förenklad biståndsbedömning för t.ex. de som är . Man behöver bara anmäla att man vill ha hjälp så får man det med ett visst antal timmar . Det är då viktigt att det är hemtjänsttaxan som gäller så att även äldre med låga inkomster kan efterfråga hjälpen. I vår statsbudget har vi avsatt i stimulanspengar för detta. Tillsammans med ett avgiftstak på blir detta ett mer jämlikt och solidariskt alternativ till RUT-avdraget, som vi vill avskaffa då vi anser att skattepengarna används fördelningspolitiskt fel. 5.6Verklig valfrihet i vardagen skapa utrymme för inflytande och flexibilitet har i många avseenden varit, och är, alltför mycket styrd av strikta biståndsbedömningar och rutiner. Alltför många äldre har fått svaret: Det har du inget beslut på så det gör jag inte. Vi vill i stället flytta makten till vad som ska göras till den äldre själv och undersköterskan. Den första frågan när undersköterskan kommer ska vara: Vad vill du ha hjälp med ? Självklart kan det jag vill ha hjälp med vara olika beroende på hur jag mår, vad jag orkar den dagen och beroende på vad som då är viktigast för mig. Verklig valfrihet i vardagen handlar för inte om att kunna välja mellan olika utförare, utan om att äldre kvinnor och män ska ha stort inflytande över vad de får hjälp med, hur hjälpen utförs och när det görs. Flera kommuner arbetar med äldres inflytande på detta sätt, t.ex. och . I har den äldre själv stor påverkan på vad som ska göras inom den biståndsbedömda tiden. En reform som innebär verklig valfrihet är också en reform som innebär bättre arbetsmiljö för personalen. Mer nöjda brukare gynnar även personalen. Ansvar och frihet har ökat genom att makten över innehåll förskjuts till mötet mellan brukaren och medarbetaren. Därmed får också personalen en mer tillfredsställande arbetssituation. Privatisering och kundvalsmodeller har i stället lett till att det finns företag som saknar kollektivavtal. Det driver också på en utveckling mot fler deltider och timanställningar. En förutsättning för verklig valfrihet är självklart att den äldre också är delaktig i biståndsbedömningen och är med och gör genomförandeplanen. Lika självklart är att inflytande kräver att det finns tillräckliga resurser för t.ex. promenader och sociala aktiviteter och att personalen inte är stressad och har för lite tid. I Kommuner och Landstings (SKL) och jämförelser 2010 Vård och omsorg om äldre är det just sociala aktiviteter och samvaro som de som har hemtjänst är minst nöjda med. var nöjda och mindre nöjda med möjligheten att komma ut när de ville. gick inte emot regeringens proposition om värdig äldreomsorg men vi påpekade tydligt att det allra viktigaste är att det finns tillräckligt med personal, att äldre har inflytande över sin vardag både på äldreboende och i . I vår budget satsar vi på mer personal och kompetensutveckling där arbetsgivaren har råd att ta in vikarier, och väljer att i stället för stimulansbidrag till värdighetsgarantier satsa motsvarande resurser på stimulansbidrag för att öka äldres inflytande över de insatser de har från och över sin vardag på äldreboendet. 5.7Bra hemtjänst kräver kontinuitet Det är i mötet mellan den äldre kvinnan eller mannen och undersköterskan den goda äldreomsorgen blir till. Då är det direkt förödande när en ström av olika människor passerar genom den äldres hem. Saker ramlar mellan stolarna. Rehabiliterande arbetssätt försvinner när man gör saker åt i stället för den äldre. Tryggheten i att möta ansikten man känner och som vet hur man vill ha det försvinner. Varför blir det så här? Argumenten brukar vara ekonomiska eller att man felaktigt använder olika system för bemanning eller att det är bra om alla känner alla. Men för de äldre själva är det en viktig fråga att inte ha hjälp av fler än nödvändigt. säger att Flera studier har visat att äldre, i synnerhet de med omfattande hjälpbehov, möter onödigt många i personalen. I en undersökning tittade man på personalkontinuiteten för brukare med ett visst angivet hjälpbehov. I mediankommunen mötte då en brukare cirka 12 vårdbiträden eller undersköterskor , plus nattpersonal och eventuella hemsjukvårdsinsatser. Resultaten varierade mellan 4 och 19 personer mellan kommunerna. Men anledning av detta bör regeringen ge i uppdrag att i samarbete med SKL ta fram metoder och kunskaper för hur kommunerna kan arbeta för att öka kontinuiteten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.8Maten ska vara god och måltiden en glädjestund Att äta god och näringsriktig mat är viktigt för att må bra. När man blir äldre och kanske har förlorat sin livskamrat är det lätt att slarva med maten. I många kommuner har slutat laga mat i hemmen, i stället levereras färdiglagad mat i matlåda. från ett storkök i kommunen men ofta upphandlat av ett företag och transporterat tvärs över . I de öppna jämförelser som har gjorts är det just maten man är minst nöjd med. I var nöjda och mindre nöjda med hur maten smakade. Men variationen mellan kommunerna var stor, andelen nöjda varierade från till . I särskilt boende var av de äldre nöjda och missnöjda. Maten har med all rätt debatterats mycket. matuppror har dragits igång. I stället för transporter tvärs över landet, matlådor som enda alternativ och halvfabrikat och pulversåser, vill vi ha en god näringsriktig mat lagad från grunden på ekologiska och närproducerade råvaror. Att det går visar de goda exemplen Tre Stiftelser i och Lyckåsa demenscentrum utanför . Där lagar de maten från grunden, gör egna såser, bakar det mesta brödet själva och arbetar med säsongens råvaror. Vi anser att åter ska laga mat i hemmet när det önskas. Självklart är det viktigt med kunskaper om kost och nutrition och om specialkost vid olika sjukdomar. Dietister och kostkonsulenter behövs i äldreomsorgen. Lika viktigt är det med möjligheter att äta tillsammans i matlag eller på serveringar på äldreboenden. Måltiden ska vara en lugn, trevlig stund med god mat och möjlighet till samtal. satsar därför på ett matlyft i äldreomsorgen. 5.9Det behövs moderna, tillgängliga lägenheter för äldre Hur vi bor påverkar våra möjligheter att leva ett bra, tryggt och självständigt liv också när vi blir äldre och får olika funktionsnedsättningar. Många äldre kvinnor och män vill bo kvar i sin bostad och i det område de känner sig hemma i. Andra vill vid förändringar i livet kunna byta från villan till hyreslägenhet eller från bostaden utan hiss till en modern tillgänglig bostad nära service och kommunikationer. Åter andra är intresserade av någon form av gemenskapsboende. Kort sagt det måste finnas många olika boendealternativ för äldre kvinnor och män. I många kommuner har medelålders och äldre personer som önskar en annan bostad ofta haft svårt att hitta en ny bostad. Detta framkommer bl.a. i bostadsmarknadsenkät . Många bostäder i det befintliga beståndet motsvarar inte de krav på tillgänglighet, användbarhet eller bekvämlighet som äldre personer önskar. Särskild brist är det på mindre hyresrätter. Bostadsbristen är på många håll, inte minst i storstäderna, akut. Vi anser att bostadsbristen ska byggas bort och har föreslagit ett kraftigt ökat bostadsbyggande jämfört med dagens nivåer för att möta behoven. För att stimulera ökad nyproduktion vill vi införa ett verkningsfullt statligt investeringsstöd för miljövänliga hyresrätter till överkomliga och förhandlade hyror. Vi vänder oss också emot den omfattande ombildningen av hyresrätter till bostadsrätter i framför allt , som minskat mångfalden i boendet. Den borgerliga marknadsanpassade bostadspolitiken slår hårt mot de äldre som inte har råd att köpa dyra bostadsrätter men behöver en modern, tillgänglig lägenhet. Inte minst gäller det de sämst ställda pensionärerna, där de flesta är kvinnor. Deras valmöjligheter när det gäller att få ett bra boende minskar drastiskt. satsar också på att totalrenovera flerfamiljshus, både bostadsrätter och hyresrätter. Detta är åtgärder som skulle förbättra tillgängligheten i bostadsbeståndet. Vi avsätter dessutom /år för att öka tillgängligheten. Vi har också avsatt /år till ett bidrag för installation av hissar i flerfamiljshus. 5.10Trygghetsboenden där folk har råd att bo Trygghetsboenden är en ny form av boende för äldre , dit man själv söker utan att bli biståndsbedömd. Trygghetsboendena ska erbjuda gemensamma måltider och aktiviteter tillsammans med andra boende. Man bor i egen lägenhet, men ska lätt kunna komma i kontakt med personal vid behov. Det fanns stora förhoppningar om att detta skulle bli ett bra boende för äldre kvinnor och män som inte behövde en plats på vård- och omsorgsboende men ville bo tryggare med möjlighet till gemenskap. Regeringens utformning med ett investeringsstöd som i stor utsträckning gått till bostadsrätter gör att trygghetsbostäder inte kan efterfrågas av äldre med låga inkomster. Även när trygghetsboenden byggs i form av hyresrätter blir hyrorna så höga att de kräver en god ekonomi. Ännu värre blir det om kostnaden för gemensamhetslokaler och personal också läggs på den boende. Regeringens utformning av trygghetsbostäderna ökar klasskillnaderna bland äldre kvinnor och män. vill ha en annan inriktning som gör det möjligt för pensionärer med lägre inkomster att efterfråga lägenheter i trygghetsboende. Investeringsstödet ska göras om så att det enbart går till hyresrätter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det är bråttom med att utvärdera hur investeringsstödet fungerar. Hur mycket går till bostadsrätter? Hur dyrt är det att köpa dem? Vilka grupper av äldre är det som flyttar in? Hur har hyresnivåerna på hyresrätterna blivit och vilka bor i dem? Självfallet ska utvärderingen ha med både köns- och socioekonomiska perspektiv. eller annan lämplig instans bör få i uppdrag att utvärdera investeringsstödet till trygghetsboende enligt ovan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.11Bygg fler vård- och omsorgsboenden Det blir allt svårare att få en plats på vård- och omsorgsboende. Antalet platser i permanent vård- och omsorgsboende, det som tidigare hette särskilt boende, har minskat med 20 000 . Andelen personer som har särskilt boende minskade då från . Oro och otrygghet bedöms inte längre som tillräckliga skäl för att bevilja vård- och omsorgsboende. I många fall krävs en demensdiagnos för att man ska ha en chans. Därmed lastas ansvar över på anhöriga. kan väntetiderna för att få en plats vara väldigt långa, oskäligt långa i vissa kommuner enligt . För att bygga fler vård- och omsorgsboenden behövs ändamålsenligt utformade investeringsstöd på nationell nivå. måste det förstås finnas möjlighet att anställa personal, och kommunerna behöver få mer pengar till att göra detta. Äldreboendet ska vara öppet och en resurs för de äldre i området där de kan delta i aktiviteter, låna lokaler och inta måltider. Regeringen har i årets budget aviserat en parbogaranti, något som tillsammans med de rödgröna partierna föreslog före valet. Erfarenheterna från de kommuner som haft det är att det är ganska få som väljer detta alternativ. Att flytta in tillsammans måste självklart vara något som båda vill. Bedömningen av omsorgsbehovet måste också vara individuell, man ska alltså inte ta hänsyn till eventuell hjälp som den anhöriga kan ge. I avvaktan på att vi ser ett avgörande i upprepar vi vårt krav på rätt till parboende. Par som har levt ihop en stor del av livet vill självklart få fortsätta att göra det, även om bara en av dem behöver bo i vård- och omsorgsboende. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 5.12Valfrihet i vardagen på boenden Självklart ska äldre kvinnor och män kunna påverka sin vardag och insatserna anpassas efter deras behov och önskemål. Rutiner ska inte få styra när man ska gå upp eller lägga sig, när man ska få duscha eller äta mat. Det gynnar inte den enskilda brukarens livskvalitet och hälsa. Så långt som möjligt ska kvinnor och män som bor på äldreboende kunna fortsätta att leva utifrån sina önskemål och vanor. Att kunna komma utomhus och känna årstidernas växlingar ska vara en lika självklar rättighet som ett meningsfullt innehåll i vardagen. Anhöriga ska alltid vara välkomna på besök och när de vill delta i omsorgen. För att kunna uppnå dessa mål om verklig valfrihet krävs tillräckligt med personal och närvarande chefer och aktivt utvecklingsarbete. 5.13Bättre och rättssäker demensvård Demens är en av våra stora folksjukdomar. lever 140 000 kvinnor och män i med demens. När antalet äldre ökar kommer antalet demenssjuka att öka. Demens kallas ofta för de anhörigas sjukdom. Den demenssjukes minnesförluster, ångest och oro tär på närstående, och den demenssjuke blir alltmer beroende av sina närmaste. Alla med demenssymptom ska ha rätt till utredning, diagnos och behandling. De ska när det behövs få en god vård och omsorg på demensenheter av personal med kunskap om deras sjukdom. Personalen både i och på särskilda boenden för demenssjuka ska ha kontinuerlig fortbildning och handledning. 5.14Mer personal i demensboenden SVT:s satte ljuset på den alltför låga bemanningen på demensboenden i . När gjorde sin nattliga inspektion på 94 slumpvis utvalda demensboenden hade majoriteten av dem inte tillräckligt med personal för att bedriva en säker vård. Vid sex av tio särskilda boenden med demensinriktning blir de äldre lämnade ensamma och inlåsta . Bemanningen är vid flertalet boenden inte tillräcklig . Inlåsning och tvångsåtgärder används utan lagstöd. Stiftelsen i har gjort en utredning om bemanning på demensboenden i utifrån de kvalitetskrav kommunen har. Utredningen visar att det går att ta fram riktlinjer för bemanning. har också bifallit motion om att ska ta fram riktlinjer för bemanning. har fått i uppdrag av regeringen att ta fram råd och föreskrifter som ska vara klara . Bristen på demensplatser i särskilt boende, en hemtjänst som har för lite resurser, bristande kunskap när det gäller bemötande av demenssjuka och personal som inte har den handledning och det stöd de behöver för sitt jobb är brister som måste rättas till. All personal som arbetar med demenssjuka behöver ha kunskap inom området, handledning och möjlighet till metodstöd. har i sin budgetmotion avsatt särskilda pengar för satsningar på mer personal i äldreomsorgen. I den budgetmotion som läggs fram i satsar vi 2012, 2013 och 2014 för detta ändamål. I denna satsning ska mer personal på demensboenden prioriteras. Med tillräcklig kunskap och personaltäthet kan mycket oro och ångest hos den sjuke tas om hand utan övermedicinering. Det är positivt att det nu finns ett nationellt svenskt demenscentrum som kan bidra med forskningsöverblick, spridande av goda exempel och ökade kunskaper inom området. Verksamheten utvärderas just , och anser att verksamheten bör permanentas. För gruppen yngre demenssjuka och deras närstående saknas ofta anhörigstöd, dagverksamheter och boenden anpassade utifrån deras behov. Att bli demenssjuk är en speciell och svår problematik. Kunskapen om yngre dementas situation är bristfällig. bör därför få i uppdrag att i samarbete med Svenskt demenscentrum kartlägga situationen och behoven för de unga demenssjuka. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.15Stärkt rättssäkerhet för äldre demenssjuka finns inget stöd i lagen för att se till att demenssjuka med allvarlig kognitiv störning får rätt vård när de är kapabla att fatta egna beslut. Dessa personer har inte ens lagskydd i situationer där sjukdomen gör att de riskerar både sin egen och andras hälsa och säkerhet. Anhöriga kan inte överklaga metoder som är kränkande eller skadliga och personalen har inget stöd i sitt arbete i vad de får och inte får göra. Frågan är inte ny. En utredning presenterades 2006 och bereds fortfarande i . har motionerat om rättssäkerhet för demenssjuka. Vi är beredda att diskutera över blockgränserna för att nå en lösning. Vi är mycket tydliga när det gäller att låg bemanning inte får vara en orsak till att begränsa demenssjuka människors autonomi fysiskt eller på andra sätt. Därför har vi i budgeten öronmärkt resurser till ökad bemanning i främst demensvården. Demenssjuka personer är en mycket utsatt grupp, och självklart kan inte detta område lämnas oreglerat. välkomnar en lagstiftning på området. Regeringen bör skyndsamt bereda frågan om hur demenssjukas rättssäkerhet ska garanteras och återkomma med förslag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.16Minska den psykiska ohälsan hos äldre Många äldre brottas med oro, ängslan, ångest och sömnproblem. En fjärdedel av alla självmord begås av personer och risken att drabbas av depression är fyra gånger så hög som för andra vuxna. Det finns en föreställning om att åldrandet i sig är en period av livet där ledsamhet och livströtthet är naturligt. Kanske är det därför synen på äldres behov av insatser mot psykisk ohälsa inte tagit särskilt stor plats i diskussionen om utvecklingen av en god äldrevård och äldreomsorg. Kunskap om och metoder att arbeta mot äldres psykiska ohälsa behöver spridas bättre inom alla personalkategorier som arbetar med äldre. måste sjukvården och äldreomsorgen hitta samverkansformer på detta område. Äldre med psykisk ohälsa har ofta sammansatta och komplexa behov som kräver både somatiska och psykiatriska insatser. Det saknas inte forskning om äldres psykiska hälsa och inte heller om vilka metoder som är effektiva för att möta ohälsa inom gruppen. Denna kunskap är däremot inte tillräckligt spridd. 6En äldreomsorg för alla Äldreomsorgen ska självklart välkomna alla äldre. För att man ska kunna göra det måste man inse att äldre inte är en homogen grupp. Precis som när det gäller alla andra så kan man ha annat etniskt ursprung och modersmål än det svenska och/eller vara homo-, bi- eller transsexuell. Det finns de som fått funktionsnedsättningar och de som haft dem eller hela livet. För att möta alla med värdighet behövs kunskap och ibland organisatoriska förändringar. 6.1Stärk möjligheten att få äldreomsorg på egna modersmålet Äldre personer med utländsk bakgrund får generellt sett mindre offentlig vård och omsorg än svenskfödda äldre. Studier tyder på att bristande information om äldreomsorgen, olika synsätt på åldrandet och brist på alternativ med ett gemensamt språk och kulturellt anpassad miljö är orsaker till att de kommunala tjänsterna utnyttjas i lägre grad. Många kommuner brister i att erbjuda en äldreomsorg anpassad till äldre med utländsk bakgrund. I stället förlitar man sig kvinnors obetalda omsorgsarbete eller på anhöriganställningar. Invandrade äldres omsorgsbehov har i större utsträckning än äldre svenskars lösts genom s.k. anhöriganställning eller med anhörigbidrag. Över 70 kommuner har uppgivit att de anställt anhöriga eller gett anhörigbidrag som en speciell form av verksamhet för äldre med utländsk bakgrund. Boendesegregationen har även en tydlig koppling till en kommuns organisering av äldreomsorgen. Ju fler invånare i en stadsdel som är födda utanför , desto högre andel äldre som är beviljade anhörigbidrag eller har anhöriga anställda som anhörigvårdare. Äldres svårigheter att förstå och tala det svenska språket görs till ett problem som kommunen löser med anhörigvård, betald eller obetald, i stället för att anpassa den offentliga omsorgen efter de äldres behov. Detta riskerar att leda till en diskriminerande praxis där yngre kvinnor i familjen förväntas vårda de äldre. Kvinnornas ansvar för omsorgen om sina äldre anhöriga blir ett hinder för att kunna förvärvsarbeta, studera eller för att ha sysselsättningar utanför hemmet och familjen. Detta försvårar kvinnornas egen integration i samhället. Det förebyggande arbetet riktat till äldre invandrade behöver utvecklas. Här är det viktigt att arbeta tillsammans med invandrarorganisationerna som ofta har god kunskap om och god kontakt med den egna gruppens äldre. Uppsökande verksamhet och anhörigstöd måste vara anpassade till äldre invandrades behov. Ett stort behov finns också av fler mötesplatser för umgänge på det egna språket och stöd i att förstå det svenska samhället. Forskning visar att när man blir äldre finns det stor risk att man förlorar kunskaperna i det sist inlärda språket. För äldre invandrade är detta språket så klart svenska. Äldre som har kommit till sent i livet kanske inte ens hunnit lära sig språket. För dessa grupper är det mycket viktigt att kunna få omsorg på det egna modersmålet. Omsorg på modersmålet betyder trygghet och ger också möjlighet till bättre vård då brukaren bättre kan uttrycka sina önskemål och behov. Inom äldreomsorgen vet man att dofter, smaker och ljud är oerhört viktiga för trygghet och välmående. Det kan vara mat som man ätit på sin hemort, det kan vara musik eller specifika dofter. Detta är en viktig del av en god omsorg som lättare kan tillhandahållas även till personer med annan kulturell bakgrund än svensk, om omsorgen ges en kulturkompetent inramning.