mot · GZ02Kr297 · 2011-09-28 00:00:00 — har statistik som redovisar allt högre avgifter och allt längre köer. Vi vill stimulera en sänkning av avgifterna för den kommunala till maximalt . Därför föreslår vi att kommuner som har sänkt eller nu sänker sina avgifter till maximalt per termin inom musik- och får ett stimulansbidrag. För kommuner som redan har låga avgifter blir det därmed ett stöd till ökad kvalitet. Vår förstärkning av kultur- och uppgår till . Vi föreslår att dessa medel fördelas av . Dessutom är det viktigt att bevaka utvecklingen av kultur- och så att verksamheten långsiktigt stärks och utvecklas. Det finns flera frågor som rör kultur- och som kan och bör diskuteras, t.ex. chefs- och rektorsutbildning för kultur- och musikskolor, utvecklingsmöjligheter samt behörighets- och kompetensfrågor för lärare. Att se till att så sker bör vara ett uppdrag för i samarbete med Kommuner och Landsting samt (). Ökat stöd till fria grupper och arrangörer Anslag 2:2 Bidrag till vissa teater, dans- och musikändamål Utveckling och utökning av stödet till de fria grupperna är viktigt, då det ger en stark och viktig signal till kulturskaparna att de fritt och självständigt har möjlighet att utveckla sin konstform. Därför föreslår vi en höjning av stödet till de fria grupperna med . Det är viktigt att kulturlivet i hela kan leva och utvecklas. Kulturen utgör en omistlig del i samhällsbygget och är en avgörande lokaliserings- och tillväxtfaktor. Det är också viktigt att det, utöver de offentliga kulturinstitutionerna, finns ett fritt och självständigt kulturliv. De ideella arrangörerna utgör ofta motorn i det lokala kulturlivet och engagerar många människor som brinner för att arrangera teaterföreställningar, konserter, festivaler m.m. Därför vill vi öka stödet till arrangörerna med . För denna utökning av arrangörsstödet vill vi att prioriterar arrangörsföreningar som arbetar med att presentera folkmusik, både svensk folkmusik och folkmusik med rötter i andra kulturer, konstmusik med rötter i andra kulturer än den västerländska samt jazzmusik. Ökat stöd till bildkonstnärer Anslag 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön arbetar med att förvärva god samtidskonst till statens byggnader och andra lokaler för statlig verksamhet. Dessa medel används för konstförvärv beslutade av . Alliansen sänkte anslaget 2007 från till 33 miljoner och har anslaget legat på samma nivå och därmed i praktiken urholkats. Genom en ökning av detta anslag skapas fler arbetstillfällen för konstnärer. Vi föreslår att anslaget ökas med . Fri entré på statliga museer Anslag 8:1 Centrala museer Reformen med fri entré på de statliga museerna möjliggjorde för många fler grupper att ta del av vårt gemensamma kulturarv. Inte minst lockade fri entré grupper som besökt ett museum, t.ex. barnfamiljer med låga inkomster, att besöka våra museer. Försöket med fri entré på statliga museer pågick 2005 och 2006. Besöksutfallet vid de 19 statliga museer med fri entré för barn och ungdom upp till (dvs. de s.k. frientrémuseerna ) innebar att dessa museer tillsammans förlorade cirka 1 934 000 besök, vilket motsvarar. en publiknedgång om jämfört med . (och konsthallar 2007). Fri entré på museer var också en viktig integrationsskapande åtgärd. Trots detta avskaffade den borgerliga regeringen den fria entrén direkt efter valet . Det är nu dags att återigen öppna museerna för fler. Vi förslår därför en satsning på fri entré uppgående till . Vi vill också verka för att det även på de regionala museerna blir fri entré. Anslag 10:1 Digitalisering av biografer Anslag 10:1 Ökat stöd till barnfilm Det är lovvärt att regeringen lyssnade på såväl oppositionen som filmbranschen och tidigarelade digitalbiosatsningen. Vi vill dock höja ambitionen avseende utvecklingen av digitalbio och också möjliggöra för fler biografer på mindre orter att genomföra ett teknikskifte. Folkets Hus och Parker har gått före och etablerat Digitala Hus. Dels har deras liveutsändningar från bl.a. Metropolitan blivit en succé, men i och med digitaliseringen kan dessa lokaler också användas för t.ex. interaktiva konferenser, vilket kan vara en viktig lokaliseringsfaktor för tjänsteföretag. Vi föreslår därför en ökning av anslaget med resterande mandatperiod. Svensk film har en lång tradition av att producera kvalitetsfilm för barn, något som vi också har varit kända för internationellt. produceras kortare filmer för små barn, men det är svårare att finansiera film för barn i åldrarna . Den internationella konkurrensen har ökat med filmer som och . Vi tycker dock det är mycket viktigt att det även i fortsättningen kommer att produceras svensk barnfilm. har hamnat på efterkälken medan de andra nordiska länderna producerar kvalitativ barnfilm. Det gällande filmavtalet går ut . I ett nytt filmavtal är det viktigt att prioritera barnfilm. Vi föreslår en ökning av stödet till barnfilm med . Utan att föregripa de förhandlingar om ett nytt filmavtal som pågår vill vi poängtera vikten av att svensk barnfilm får ett långsiktigt ökat stöd. Utökad satsning på folkhögskolorna Anslag 14:2 Bidrag till folkbildningen var cirka 140 000 ungdomar registrerade hos Arbetsförmedlingen som arbetssökande. Regeringen har gjort en extra satsning inom folkhögskolorna för arbetslösa ungdomar som saknar grundskola eller gymnasium i syfte att öka deras studiemotivation. Folkhögskolornas särskilda engagerande pedagogik har visat sig kunna ge väldigt goda resultat bland de unga som slagits ut från gymnasieskolan och ibland så tidigt som under högstadium. Folkhögskolorna ger unga människor möjlighet att ta en examen motsvarande gymnasieexamen, ger framtidstro och en väg tillbaka som leder till arbete och utbildning. uppskattar att folkhögskolorna kan genomföra en riktad utbildningsverksamhet till av deltagarna i den studiemotiverande satsningen, vilket motsvarar 2 000 helårsplatser. Regeringen har föreslagit 1 000 nya platser men vi finner detta otillräckligt och föreslår därför ytterligare 1 000 platser, i enlighet med äskande. Det är viktigt att ta tillvara den kompetens som folkhögskolorna har när det gäller att genom uppsökande verksamhet och andra aktiviteter nå unga människor och kunna visa vilka möjligheter folkhögskolan har avseende utveckling och utbildning. Vi föreslår därför att rekryteringen av unga till folkhögskolan sker genom samarbete mellan Arbetsförmedlingen och folkhögskolorna. Kultur och folkbildning (övriga förslag) Skapande skola avser att gälla hela och fokusera på barns och ungas eget skapande eller på att anlita professionella utövare i skolan. Under de tre verksamhetsår som gått har långt ifrån hälften av berörda elever arbetat med olika Skapande skola-aktiviteter. Vi socialdemokrater anser att regeringens målsättning varit för låg. Fortsatta satsningar på området är naturligtvis därför viktiga. Men det är också viktigt att veta att man satsar på rätt saker och kan utvärdera resultatet. Vi socialdemokrater ser också Skapande skola mot bakgrund av andra motsägelsefulla beslut som regeringen genomfört inom skolans område. Regeringen tog bort estetiska ämnen som gymnasiegemensamma ämnen i gymnasieskolan. Det var ett stort misstag. Att arbeta med alla sinnen och uttrycksformer stimulerar lärandeprocesser och ger ökade kunskaper. Att skriva, läsa och räkna det är grundläggande. Men människans uttrycksformer, är fler än så. Den som inte tränas att använda andra kulturella uttrycksformer och att tolka dem när andra uttrycker sig, förnekas både egen utveckling och möjligheter i sin roll som samhällsmedborgare. Vi lever i när det blir allt viktigare att kunna hantera och tolka stora mängder av information och bilder. Hög estetisk och kommunikativ kompetens kommer att vara en viktig kvalifikation på framtidens arbetsmarknad, oavsett om man ska bli läkare, lärare, byggnadsarbetare, ekonom eller konstnär. Borttagande av estetiska ämnen som gymnasiegemensamma ämnen kommer att leda till ett torftigare framtida kultur- och samhällsliv, minskad kreativitet och minskat entreprenörskap. Vi socialdemokrater vill därför återinföra estetiska ämnen som gymnasiegemensamma ämnen i gymnasiet. Regeringen hävdar att Skapande skola är till för alla barn. rapporterar () att av årskurserna 79 hade deltagit i Skapande skola under läsåret 0910 regeringens ambition är för låg. föreslår att en djupare utvärdering genomförs som ger en fördjupad bild av vad insatserna lett till för elever och kulturskapare. Vi socialdemokrater delar den uppfattningen och föreslår därför en utvärdering av Skapande skola. planeras nu att renoveras för dyra pengar utan att man tar sin utgångspunkt i verksamheten. Trots denna kostnad kommer inte museet att kunna bedriva en verksamhet värdig ett . Man kommer t.ex. inte att ha fysiska möjligheter att ta emot internationella tillfälliga utställningar av den sort som dragit stora publikskaror till museet. Vår uppfattning är att regeringen bör se över denna fråga och därmed också se över möjligheten till nybyggnation på tomten bakom den befintliga byggnaden för att dels skapa ett modernt i världsklass, dels se vilka möjligheter det finns att skapa ett design- och formmuseum. Även frågan om ett nytt bör återigen aktualiseras. är ett av absolut starkaste varumärken. Ett skulle kunna bli en oerhört attraktiv besökspunkt. Vi anser att regeringen bör ta initiativ till en dialog med och näringslivet för att se hur man kan lösa frågan om ett framtida nytt . Vi socialdemokrater har alltid hävdat litteraturen och läsandet som en bildningsväg att särskilt värna om. Det är med oro vi ser att läsandet och bibliotekslånen minskar. Vi har en bibliotekslag som garanterar en miniminivå av biblioteksverksamhet i varje kommun, men vi ser att bibliotekens resurser minskar mindre pengar till bokinköp och färre personal. Folkbiblioteken är kommunernas ansvar, och vi vet att det i kärva tider är svårt att hävda kulturverksamhet i kommunerna. Vi vill poängtera vikten av att alla har tillgång till bibliotek och avgiftsfria lån. Det är också viktigt att prioritera läsfrämjande insatser, särskilt för läsovana grupper. Vi vill att regeringen ger uppdraget att inom det stöd disponerar prioritera läsfrämjande insatser som har visat dokumenterat goda resultat och att i övrigt noga följa utvecklingen. har det funnits ett förslag på hur de statliga scenkonstpensionerna ska kunna finansieras , men regeringen har dröjt med att besluta om hur pensionssystemet ska förändras. Dagens system innebär att scenkonstorganisationerna har stora och oöverskådliga kostnader som gör det omöjligt att planera verksamheten. Frågan har utretts, och det finns ett färdigt förslag vars förverkligande uppenbarligen uppskjutits . Pensionskostnaderna för den enskilda teatern eller operan kan bli så orimligt höga att institutioner kommer att behöva skära ner i repertoaren om inte denna fråga snart får en lösning. En allt större del måste avsättas i reserv för oväntade pensionskostnader. Om kulturinstitutionernas pengar låses upp i ett dåligt pensionssystem blir det mindre pengar över till verksamhet, och detta kan knappast vara meningen. Vi ser det som ytterst angeläget att regeringen skyndsamt löser frågan om scenkonstpensionerna. De kulturellt yrkesverksamma utgör navet i skapandet av kultur. De har ofta dåliga arbetsvillkor och svårare att passa in i de traditionella trygghetssystemen. Vi föreslår höjning av bidrag till fria grupper och konstnärer men även till arrangörer som skapar arbetstillfällen för kulturskapare. Stödet för kulturskaparna är dock något som sträcker sig bortom . Vi socialdemokrater vill uppdra åt regeringen att utarbeta en strategi som har till syfte att långsiktigt stärka kulturskaparnas villkor. finns ett nytt utställnings- och medverkansersättningsavtal () som likt ett kollektivavtal garanterar konstnären en viss minimiersättning vid en utställning på en statlig institution. När det undertecknades av staten och berörda konstnärsorganisationer innebar det en stor framgång för konstnärskollektivet. Men problemet är att många konstinstitutioner däribland regionala och lokala offentliga museer och konsthallar runtom i landet har valt att inte använda sig av avtalet trots att det är normerande för konstbranschen. Med anledning av den nu pågående regionaliseringen av kulturpolitiken ser vi en gyllene möjlighet att lyfta fram konstnärernas arbetsvillkor vid de offentliga konstinstitutionerna genom att man i de regionala kulturplanerna slår fast att man vid all utställningsverksamhet finansierad med offentliga medel ska följa miniminivåer. Stödet bland medborgarna för en sådan hållning torde vara stort med tanke på det starka stöd som finns för schysta arbetsvillkor på arbetsmarknaden. För att detta avtal ska få en verklig praktisk betydelse för de konstnärer som ställer ut gäller att avtalet efterlevs. Vår uppfattning är att alla som får statligt bidrag till sin verksamhet ska följa . Vi föreslår att regeringen utarbetar riktlinjer för att alla institutioner som får statligt bidrag följer . Vi föreslår att regeringen skyndsam bereder denna fråga och återkommer till med förslag. Vi föreslår att också att regeringen ger i uppdrag till att ansvara för en uppföljning av hur efterlevs. Det är angeläget att följs upp. Den s.k. enprocentsregeln har funnits då bildades och rekommenderar att av kostnaderna för offentliga byggnationer ska gå till offentlig gestaltning och konst. Regeln innebär arbete och rimliga ersättningar till konstnärer samt bidrar till en estetiskt tilltalande och spännande offentlig miljö. Att denna regel följs innebär en stärkt marknad för konsten och konsthantverket. finns denna regel, men den förtjänar att påminnas om. Den gäller vid exploatering av nya bostadsområden, anläggande av nya gator, ny- och ombyggnader av skolor och äldreboenden. I offentligt ägda miljöer är detta enklare än i privata. Det är ett viktigt uppdrag att informera om regeln och att föra fram värdet av konstnärlig offentlig gestaltning. Även privata byggherrar börjar återigen upptäcka värdet av att i ett tidigt skede planera för offentlig gestaltning och konst i sina byggprojekt. Konst i våra stadsmiljöer, både inom- och utomhus, skapar både skönhetsupplevelser och trygghet. skapar det arbetstillfällen för konstnärer som får marknadsmässigt betalt. Det saknas dock kunskap om hur enprocentsregeln efterlevs. Vi anser därför att det vore viktigt att det sker en utvärdering av hur enprocentsregeln fungerar i praktiken. Det behöver göras en grundanalys av hur enprocentsregeln efterlevs i kommuner, landsting och på statlig nivå samt hos privata aktörer som byggbolag m.fl. Vi vill därför att regeringen ger och konstnärsnämnden, i samverkan med andra lämpliga aktörer, i uppdrag att genomföra en sådan utvärdering men också parallellt förstärka informationen om enprocentsregeln. I en situation där sjukfrånvaron är hög och ohälsofrågorna centrala för arbetslivet och samhällslivet så borde detta avspeglas på ett tydligare sätt i den förda kulturpolitiken. Vi menar att regeringen med inriktning på departe-mentsövergripande arbete bör främja en politik där även hälsan står i fokus. Det är inte längre rimligt att politikområdena ses isolerade från varandra eftersom mycket av den banbrytande utvecklingen sker i gränslandet mellan olika politikområden. Även om forskningen inom området är något begränsad så kan man ändå fastslå att kulturella aktiviteter har stor betydelse för mänsklig hälsa. Det gäller för unga, gamla, friska och för människor med ohälsa i olika livssituationer. En utmaning för regeringen bör vara att få till stånd en mer jämlik och jämställd kulturkonsumtion för att därigenom främja en förbättrad folkhälsa. Kulturmiljöer till minne av kända svenskar har ett antal minnesmärken i form av gårdar och hus, skänkta eller testamenterade till föreningar, stiftelser och organisationer. Som exempel kan nämnas Erlandergården i , och Bergmangården på . Denna sorts minnesgårdar ska skiljas från andra kulturarvsmiljöer, som bruk, herrgårdar och slott som ofta också har problem att långsiktigt hitta en verksamhetsform med ett stabilt huvudmannaskap. Särskilt har en problematisk situation. () fick gården som testamentsgåva, men testamentets statuter är inte anpassade för vår tid och STF har stora svårigheter att finansiera verksamheten. Vi anser att det vore en viktig uppgift att en inventering gjordes av de objekt som finns, likt de tidigare nämnda, och att man sedan gör en översyn av hur man kan lösa problemen. Kanske finns samordningsvinster att göra. Vi anser att regeringen bör ser över denna fråga. skulle kunna vara en lämplig aktör för uppdraget. Skattereduktion för gåvor till vissa ideella organisationer Regeringen föreslår att gåvor till vissa ideella organisationer som arbetar med hjälpverksamhet bland behövande eller främjande av vetenskaplig forskning ska kunna ge rätt till skattereduktion. Möjligheten till skattereduktion gäller privatpersoners gåvor till organisationer som godkänts av . Att enskilda medborgare, vid sidan av vad samhället gör, bidrar till olika välgörande ändamål är ett välkommet tillskott för många verksamheter. Vår uppfattning är dock att samhällets insatser ska beslutas i demokratisk ordning. Frågan man ska ställa sig är varför skattebetalare ska bekosta vissa individers skattereduktioner? För varje skattekrona som försvinner på grund av en införd avdragsrätt måste allt annat lika andra skattebetalare betala bortfallet. har redan uttryckt farhågor om att det kommer att bli svårt att avgöra vilka organisationer som ska godkännas, dvs. vad som ska definieras som hjälpverksamhet bland behövande eller främjande av vetenskaplig forskning . Vi socialdemokrater ser därför ingen anledning till att införa skatteavdrag för gåvor. Det är något motsägelsefullt i tanken att givaren måste uppmuntras med ett avdrag för att ge sina gåvor. Risken är att vi får en alltmer privatiserad välgörenhet och att offentligt stöd, som vi fattat beslut om i demokratiska forum, till föreningsliv, sociala verksamheter och forskning ersätts med privat finansiering via gåvor. Digitalisering av public service-företagens arkiv Vi välkomnar att regeringen lyssnat på public service-företagens förslag om att öppna arkiven och möjliggöra för alla att ta del av den skatt som public service-företagens programverksamhet utgör. Rent principiellt finner vi det dock problematiskt att regeringen inte väljer att ge public service-företagen en sådan finansiering att de självständigt har kunnat hantera frågan. Istället väljer regeringen genom denna hantering en möjlighet att styra public service-företagens verksamhet. I detta fall är det förvisso bra i sak, men ändå fel rent principiellt. Vi vill understryka vikten av public service-företagens oberoende och vill påminna om regeln om armlängds avstånd. Digitaliseringen av arkiven väcker dock minst två andra frågor. Först hur den långsiktiga finansieringen ska se ut. Flera kostnader avser digitalisering är inte engångskostnader utan löpande kostnader, t.ex. lagring, distribution, tillgängliggörande, redaktionell bearbetning och rättighetskostnader. Risken är uppenbar att tillgängliggörande av arkivens program kan komma att påverka företagens möjlighet till nyproduktion. Den andra frågan gäller eventuell förhandsprövning av denna nya verksamhet. I och med att regeringen nu anvisar särskilda medel för att tillgängliggöra arkiven, tolkar vi det som att regeringen de facto har godkänt denna verksamhet och att förhandsprövning inte blir aktuell. Vi uppmanar regeringen att skyndsamt bereda dessa frågor och återkomma till med svar. Regeln om av allmänproduktion 55-procentsregeln innebär att andelen av allmänproduktionen i och AB:s rikssändningar som produceras utanför ska uppgå till . Även om regeln till viss del visat sig vara ett trubbigt verktyg för att följa efterlevnaden av att företagen i sin allmänproduktion ska spegla hela landet, finns det inget bättre sätt att mäta. Vi avslår därför regeringens förslag att avskaffa villkoret. Idrotten en del av välfärden nej till höjda avgifter Var tredje vuxen är medlem i en idrotts- eller friluftsorganisation. Idrotten är den frivilligorganisation där den allra största gruppen medborgare gör insatser. Var femte vuxen gör frivilliga insatser inom idrottsrörelsen. Det är mer än 1 miljon människor som ger ett stort bidrag till vårt samhälle. Idrottsrörelsen är en nyckel till att svenskar är världsbäst på frivilligjobb. De ideella krafterna inom idrottsrörelsen gör ovärderliga insatser för att engagera och aktivera barn och unga. Denna unika situation ska vi utveckla och ta tillvara. Vi vill värna idrotten som en del av vår gemensamma välfärd. Vid sidan av ett brett folkligt engagemang är samhällets stöd mycket betydelsefullt. Vi prioriterar därför samhällets stöd till idrotten och sätter det före stora skattesänkningar. Vi ser också med oro på de höjda avgifterna inom idrotten. Vi vill motverka den nuvarande utvecklingen med sänkta bidrag till idrottsrörelsen, vilket leder till ökande avgifter för idrottande och stänger dörrar till idrottsligt engagemang. Andra följer idrotten som publik på läktaren eller framför tv:n. Idrott är både en massrörelse och ett mediefenomen där den globala elitens prestationer trollbinder oss. Det finns skäl att oroa sig för situationen inom idrottsrörelsen. De stora skattesänkningarna har urholkat de gemensamma finanserna. Följden är att mer än var femte kommun drar ner på stödet till idrottsföreningar. Enligt har föreningarnas avgifter ökat mycket . När kommunernas stöd till idrotten minskar ökar kostnaderna för familjer med idrottande barn. Vi anser att frågan om de alltmer höjda avgifterna i idrottsklubbarna är en central och viktig fråga för svensk idrott. Vi vill därför ge regeringen i uppdrag att starta en dialog med se över olika möjligheter att lösa problemet med de ökande medlemsavgifterna och återkomma till med förslag till insatser. Elitidrottares möjlighet att kombinera idrott och studier Skapa bättre möjligheter för elitidrottare att kombinera idrott och studier vid universitet och högskola. Utveckla ett samlat internationellt program för idrottsmäns möjligheter till yrkeskarriär. Det ska ske i samverkan mellan idrottsrörelsen, staten, högskolor, universitet och kommuner. Elitidrottare är av naturliga skäl under sin idrottskarriär helt koncentrerade på träning och på att lyckas i sin idrott. Inte sällan tvingas de avstå eller helt ge upp utbildningsambitioner. Det vill vi ändra på. Vi vill att det utvecklas fler och mer omfattande samarbeten mellan universitet och högskolor och olika specialidrottsförbund. Vi vill att elitidrottare ges särskilda förutsättningar för högskolestudier. Det handlar om att lärosätet har en förståelse för elitidrottares särskilda behov och förutsättningar. Det handlar exempelvis om att kunna ta ledigt för träningsläger eller tävlingar utan att det hindrar utbildningen. Det handlar också om att det på studieorten finns tillgång till högklassiga träningsanläggningar och tränare som möter elitidrottarens behov. När idrottskarriären är över står många utan rimliga möjligheter att komma in i en annan yrkesbana. Andra länder som exempelvis har särskilda universitetsprogram för elitidrottare. Vi tycker att det är hög tid att utvecklar anpassat för svenska förhållanden ett väl fungerande system för att tidigt i idrottskarriären ge elitidrottsmän och kommande elitidrottsmän möjlighet och insatser för en civil karriär efter idrotten. Vi vill därför tillsammans med idrottsrörelsen utveckla ett samlat program för idrottsmäns möjligheter till yrkeskarriär efter den aktiva idrottstiden. En hel del görs redan av enskilda klubbar i samverkan med kommuner och i vissa fall andra utbildningsanordnare. Vi vill nu ta ett samlat nationellt grepp där staten, högskolor och kommuner samverkar. Tidiga anpassade utbildningsinsatser som går att kombinera med en elitidrottskarriär är en del i detta program.