ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Ub429 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om drogtester i gymnasieskolan. Användningen av droger bland unga är tyvärr något som förekommer allt för ofta. Det är också oroande att det har blivit vanligare i skolorna och användandet kryper ner i åldrarna. Förstagångsanvändarna blir yngre och yngre. Tillgängligheten till droger har också ökat och det är relativt lätt för ungdomar att komma i kontakt med droger. Det är därför bra att regeringen har gjort det möjligt för polisen att drogtesta ungdomar under 15 vid misstanke om missbruk genom en lag som trädde i kraft . Denna möjlighet borde utvidgas till gymnasieskolan då många ungdomar som vi möter ofta vittnar om att förekomsten av droger i skolan är vanlig och att situationen är allvarligare än vad många tycks tro. Men oavsett omfattning så är varje enskilt fall allvarligt och bör leda till tydliga och starka reaktioner, inte minst från oss inom politiken. Droger för också med sig andra problem och vi riskerar att få en skolmiljö som är våldsam samt en skola som inte klarar av att utföra sitt uppdrag. Elever och lärare har rätt att kräva en arbetsmiljö som är drogfri och framför allt trygg. Vi anser att åtgärder måste vidtas för att motverka drogbruket på landets gymnasieskolor och minimera drogrekryteringen bland yngre. Därför bör det vara möjligt för skolor att arbeta mer proaktivt mot droger, t.ex. genom att upprätta kontrakt mellan elev/student, målsman och skolan, ett kontrakt som godkänner att skolan, vid misstanke om missbruk, får drogtesta sina elever. Det ska på förhand vara tydligt vad ett positivt drogtest resulterar i. Att vara proaktiv handlar om att kunna hjälpa eleverna att komma rätt och att redan på ett tidigt stadium sätta stopp för ett liv bland droger och beroende. Gymnasieskolorna ges i detta förslag möjlighet att ställa krav som innebär att eleven, för att denne ska antas till utbildningen vid skolan, ska underteckna detta kontrakt.
mot · GZ02Ub431 · 2011-10-03 00:00:00 — God kontakt mellan elever, skolor och vårdnadshavare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om god kontakt mellan elever, skolor och vårdnadshavare. Fler och fler ungdomar väljer ett gymnasium på annan ort än den där man är uppväxt. Valfriheten är bra och för med sig många positiva effekter. Oavsett skolhuvudman, visar enkätundersökningar att många unga mår psykiskt dåligt. Som en tragisk följd av detta visar statistiken att suicid och suicidförsök bland ungdomar ökar. Studier visar att unga människor med svagt socialt nätverk löper större risk att utveckla depression. Detta kan ske vid exempelvis flytt till ny studieort där individen saknar befintligt socialt nätverk. I SOU 2002:121 belyser man problematiken kring kommunikation mellan skolan, elevhemmet och föräldrahemmet: I syfte att underlätta kommunikationen mellan skolan och myndiga elevers hem förekommer det att eleverna bereds möjlighet att skriva på en förbindelse som ger skolan rätt att i olika sammanhang ta kontakt med hemmet. När det gäller myndiga elever är förhållandena annorlunda. Sedan en person fyllt är han myndig och bestämmer själv om sina personliga förhållanden. Något undantag på skolans område finns inte. Nuvarande bestämmelser i läroplanen och gymnasieförordningen. Det är viktigt att respektera och värna myndighetsåldern. Men är det viktigt att sörja för en god kommunikation mellan skolan, eleven och elevens hem i syfte att uppmärksamma och stödja ungdomar som mår dåligt. Föräldrar uppbär försörjningsplikt fram då barnet fyller om vederbörande går i skolan. Däremot garanterar inte försörjningsplikten någon rätt för föräldrarna att ta del av barnets utveckling och studieresultat. Med anledning av ovanstående bör en översyn göras kring skolans möjlighet att skriva en frivillig förbindelse mellan elev, skola och vårdnadshavare, som ger skolan rätt att i olika sammanhang ta kontakt med hemmet . Denna förbindelse bör skrivas när eleven börjar i gymnasiets årskurs ett.
mot · GZ02Ub432 · 2011-10-03 00:00:00 — Validering av utbildningar från andra länder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om validering av utbildningar från andra länder. Utanförskapet är stort bland utlandsfödda personer som kommit till . Många av dessa har utbildningar från sitt hemland som inte gäller här. Samhällets ansvar är att utforma snabba och rättvisa vägar för validering av deras utbildningar, så att varje människas kunskaper kan tas till vara. Detta är särskilt viktigt då vi vet att flera yrkesområden har arbetskraftsbrist. Många bra åtgärder har vidtagits på området , men trots tydligare ansvarsfördelning och fokus på frågan är det fortfarande många utbildningar som inte har tydligt utformade kriterier för validering. Med anledning av ovanstående bör en översyn på området göras, för att säkerställa att utbildningar från andra länder kan valideras på ett snabbt och rättssäkert sätt.
mot · GZ02Ub434 · 2011-10-05 00:00:00 — God kompetens inom adhd och dyslexi tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om god kompetens inom adhd och dyslexi. Barn som har adhd eller dyslexi får inte alltid den rätta pedagogiken i våra förskolor och skolor. Vi ser att många elever kommer ända till gymnasieskolans individuella program innan bra undervisningsmodeller anpassade för eleven sätts in. Då har man ofta stora kunskapsluckor som kan vara svåra att hinna fylla på . Datorer som ofta är till stor hjälp i språkundervisning och språkpedagogik används heller inte regelmässigt till alla barn med dyslexi trots att det är bra hjälpmedel. Att det ibland brister i pedagogiken eller undervisningen för dessa grupper beror till viss del på bristande kompetens hos våra förskolelärare och lärare. Det är inte självklart att anpassad pedagogik för dessa barn ingår i lärarutbildningen för dessa båda yrkesgrupper. Det är heller inte så att alla under sin lärarkarriär får arbeta med barn från den här barngruppen, och därför är kompetensen varierande bland landets förskolelärare och lärare. Oavsett om man arbetar med små barn i förskolan, barn i eller ungdomar i gymnasiet behöver ansvariga lärare få en höjd kompetens inom området. Det ska vara en självklarhet att alla lärare vet att dyslexi och adhd ibland kräver andra undervisningsmetoder och pedagogiker. Med anledning av ovanstående bör man se över hur man kan garantera att alla förskolelärare och lärare innehar god kompetens om adhd och dyslexi.
mot · GZ02Ub435 · 2011-10-03 00:00:00 — Skolans ansvar för demokratin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolans ansvar för att förmedla kunskaper till eleverna om demokratiska värden. För att grundläggande demokratiska värden och respekten för mänskliga rättigheter som vårt samhälle vilar på ska föras vidare och upprätthållas är det viktigt att skolan förmedlar vad demokratin går ut på till alla barn och ungdomar. Studier visar tydligt att de som inte avser att rösta i allmänna val är de som inte heller anser sig ha fått kunskap genom skolan om demokratins värde och vikten av att använda sina demokratiska rättigheter. Det räcker dock inte med teoretisk undervisning i samhällskunskapen om vad demokrati betyder. I skolan behöver barn och ungdomar också få möjlighet att diskutera och praktisera demokrati i olika former. Demokrati kan praktiseras genom att skolan har ett aktivt elevråd, där elever kan delta i diskussioner och beslut. Elever som är delaktiga och får ta ansvar skapar också en positiv, tryggare skola och en bra studiemiljö. Formerna och upplägget för undervisningen är i första hand en angelägenhet för lärare och skolledning, helst i samråd med eleverna. Att ungdomar inser värdet av demokrati och upplever att de kan påverka samhället genom sitt valdeltagande är dock en angelägenhet för hela vårt demokratiska samhälle, och här har skolan ett stort ansvar. Medvetna medborgare är en av demokratins grundförutsättningar. Detta är en av framtidens största utmaningar. Lyckas vi inte riskerar vi att få ett demokratiskt underskott i samhället. Inflytande, delaktighet och demokrati måste därför vara en naturlig del i skolans arbete redan från första skolåret och intensifieras under gymnasieåren. På gymnasienivå är det viktigt att öppna för lokala styrelse med elevmajoritet. Skolan måste också öppna sig mer mot det omkringliggande samhället, inte minst mot föreningar, politiska partier och deras ungdomsorganisationer.
mot · GZ02Ub436 · 2011-10-03 00:00:00 — En skola med hög kvalitet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildningspolitikens inriktning. Den svenska skolan ska vara tillgängligt för alla och ge samma höga kvalitet var man än bor. Från förskola och framåt ska skolan stimulera elevernas nyfikenhet och lust att lära. Alla elever oavsett ålder och skolform ska känna sig trygga i att utbildningen genomförs på ett så bra sätt som möjligt. Utbildning i sig är vinsten det är kunskapen som skapar värde och kraft i samhället. Vi vill att alla skolor, oavsett huvudmannaskap, ska delta i såväl nationella som lokala utvärderingar kvaliteten och elevernas utveckling ska alltid komma först. Alla skolor måste omfattas av offentlighetsprincipen och meddelarfriheten och ha samma ansvar för och skyldigheter mot elever som de kommunala skolorna. Den svenska skolan behöver lyftas kunskapsmässigt. Det är fullständigt oacceptabelt att 14 000 ungdomar i årskurs 9 lämnar utan fullständiga betyg och utan de intellektuella verktyg som är helt nödvändiga i ett modernt samhälle. Vi gemensamt måste ta ansvar för och hitta rätt verktyg för att ge varje elev det stöd den behöver för sitt lärande. Alla barn ska bli sedda och få vistas i en skolmiljö som är anpassad för verksamhetens syfte och storlek. Vi kan inte bortse ifrån att pojkar från arbetarklass klarar sig sämre i vårt skolsystem eller att alltför många flickor känner en för hård stress och press i skolan. Både flickors och pojkars intresse för tekniska och naturvetenskapliga studier på alla nivåer måste öka. Därför behöver utbildningen inom naturvetenskap, matematik och teknik utvecklas. Vi vill också att kreativa lärprocesser kommer in mer naturligt i skolgången och att entreprenörskap lyfts fram mer i skolan. I alla utbildningsformer är lärarna helt centrala deras kompetens avgör om skolsystemet blir framgångsrikt.
mot · GZ02Ub438 · 2011-10-03 00:00:00 — Rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till barnomsorg på obekväm arbetstid. är det allt fler som har anställningar som har oregelbunden arbetstid. Allt fler jobbar och nätter. Det finns inom industrin med skiftarbete, inom serviceyrken och inom den kulturella sektorn. Då arbetsmarknaden förändras måste samhällets service vad gäller tillgång till barnomsorg anpassas. För de föräldrar som är ensamstående och inte alltid kan lösa frågan tillsammans med den andre föräldern i vardagen blir det särskilt svårt, och de kanske måste avstå från att arbeta. Det finns också föräldrar som löser barnomsorgen genom att en av föräldrarna avstår från att förvärvsarbeta, helt enkelt säger upp sin anställning, och det är ofta kvinnan som väljer att göra det. I förlängningen blir det också en rättvisefråga för barnen som naturligtvis ska ha samma rätt till omsorg men främst den pedagogiska utveckling som förskolan innebär. Det bör också understrykas att det inte alltid handlar om nattis utan även om tidiga morgnar och sena kvällar.
mot · GZ02Ub439 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler utbildningsplatser i den högra utbildningen till instrumental- eller sångpedagog för verksamhet vid musik- och kultur-skolan. Den svenska kultur- och har skördat stora framgångar, dels för att den har erbjudit många svenska barn, oavsett familjens inkomst, möjlighet att utvecklas inom musik, teater och dans, dels för att denna institution dessutom möjliggjort för generationer av framgångsrika unga människor att göra karriär både nationellt och internationellt. Vi ser med oro på de försämringar som sker inom den kommunala kultur- och . är kultur- och hotad och allt färre barn får tillgång till den. Vi kommer aldrig att acceptera ett samhälle där det bara är de välbärgades barn som får möjlighet att lära sig att spela ett instrument. Därför vill vi stimulera kommunerna att satsa på musik- och . Därför är ett omtag och en ny satsning på musiklärarutbildning nödvändig. De lärarutbildningar som startar innebär att högskolor och universitet bara erbjuder lärarutbildning för gymnasieskolan, något som den borgerliga regeringen anser även passar för musik- och kulturskolorna. Det saknas en inriktning mot metodik m.m. för lägre åldrar, t.ex. blir ämnet barndans på inget man naturligt söker för att bli gymnasielärare. Rytmikundervisning försvinner också från musikhögskolorna. Denna situation är allvarlig för musik- och kulturskolorna. Efter lärarutbildningens reformer finns ingenstans förutom vid (). Högre utbildning till instrumental- eller sångpedagog för verksamhet vid musik- och erbjuds. är förväntad tillströmning till nya tjänster inom branschen 120150 , med större förväntade pensionsavgångar åren 20142020. SMI utbildar ca 15 pedagoger , men behovet är det mångdubbla. Efterfrågan att utbildas till musik- och kulturskolepedagoger har inneburit en fördubbling av antalet sökande till SMI . Därför borde SMI tilldelas ett utökat antal utbildningsplatser inom den ram för lärarutbildning och forskning som finns till förfogande. Alla statliga lärosäten har grundforskningsfinansiering (ca /student). Enskilda utbildningsanordnare, bl.a. SMI, erhåller inte samma tilldelning. är kraven för lärarexamenstillstånd att lärosäten anställer disputerade lärare. Kvalitetsgranskning av högre utbildning bedöms främst i examensarbetets kvalitet där studenterna handleds och examineras av disputerade lärare, också här är grundforskningsfinansiering avgörande. Förutsättningen för deras anställning är grundforskningsfinansiering. Lärosätenas tilldelade forskningsresurser utgör därför en viktig parameter i rangordning av högre utbildning, och det är därför viktigt att anslaget följer studenten oavsett val av utbildare.
mot · GZ02Ub441 · 2011-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att följa utvecklingen vad gäller lärarutbildningens genusperspektiv. Hälften av kommuner har något som kallas jämställdhetsresurs, men det räcker inte. Det är viktigt att vi redan från början iakttar dessa frågor i barnens utbildning och i ett tidigt stadium av deras utveckling. är inte genusvetenskapen en naturlig del i lärarutbildningen och det på grund av att sådana krav aldrig har ställts. bör genomsyra hela samhället för att vi ska få ett mer jämställt sam-hälle. Man kan urskilja två riktningar när det gäller genusvetenskap i utbildningen för lärarstudenter, en riktning där det har framkommit att det har getts tillräckligt med genuskunskaper på utbildningen och en annan riktning som säger att det över huvud taget inte har framkommit några genuskunskaper på utbildningen. I Delegationen för jämställdhet i förskolan (SOU 2004:115) menar man att olika lärosäten ger olika mycket kunskaper om genus och jämställdhet, och att vissa tycker att det pratas för mycket om genus medan andra knappt har fått någon utbildning alls i det. I samma delbetänkande visas även att målen som handlar om kön och värdegrunden i examensordningen för lärare kan tolkas på olika sätt (högskoleförordningen 1993:100). Här handlar det dock om olika åsikter om samma utbildning. Vi borde kräva av skolan att alla barn ska behandlas lika, och det är här som våra pedagoger behöver baskunskaper i genusvetenskap. Börjar vi observera och diskutera vad som händer runt omkring i skolmiljön med eleverna och lärarna är det också mycket lättare att barnen blir uppmärksamma på genus som en del av vardagen. Det är viktigt för lärarna att både observera och diskutera det man ser. Visserligen kan det se ut som att skolpersonalen behandlar alla lika, men med röstläge eller olika tillsägelser behandlas killar och tjejer olika. Även historieböcker och språkböcker bör analyseras så att eleverna får ett genusperspektiv redan från unga år. Idrott och data är andra exempel, även i skolans värld, där killarna ofta brer ut sig och tar stor plats på tjejernas bekostnad. fungerar verksamheten bra i våra skolor och på vissa håll finns även ett genusperspektiv inte bara i en skolplan utan även som en del i vardagen. Men detta utesluter inte att den pedagogiska delen på våra högskolor även bör innefatta genusvetenskap. Regeringen bör än mer uppmärksamma genusvetenskapens betydelse i lärarutbildningarna.
mot · GZ02Ub442 · 2011-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta regler för godkännande av konfessionella friskolor. Det är dags att vi börja titta på vilka grupperingar som får godkännande att starta skolverksamhet. Vi har kunnat se Plymouthbröderna, en sekt, som har fått godkännande att starta skola. Plymouthbröderna anser att kvinnor alltid ska vara underställda män och sektens medlemmar får inte bo i samma hus som orena som inte delar deras tro. För flickor som växer upp i sekten är högre utbildning än grundskola inte tillåten. Plymouthbröderna är ett av flera exempel på religiösa samfund som inte borde få driva skolor. Barn ska inte sorteras efter föräldrarnas religion. En skola för alla borde vara en självklarhet i ett samhälle som vill hålla ihop både över religiösa barriärer och över klassgränser. Att skolor som nämnts ovan godkänts av är ett bevis på att vi har brister i det svenska skolsystemet. har en mycket liberal och kanske rent av naiv lagstiftning när det gäller friskolor. Det måste till en lagändring som stoppar de religiösa sektskolorna innan detta går för långt.
mot · GZ02Ub444 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid efter behov. Det råder konsensus inom svensk politik, fler ska jobba mer. Det är lösningen på allt ifrån tillväxt till välfärdens framtida finansiering. Till denna verklighet måste också barnomsorgen anpassas. Dagens arbetslinje kräver en fungerande barnomsorg och det är skrämmande att över hälften av kommunerna, 176 kommuner, helt saknar omsorg på obekväma tider enligt . Många föräldrar har det slitigt med att få ihop livet och omsorgen om sina barn särskilt de som inte arbetar under regelbunden och normal arbetstid. Detta kan givetvis gå ut över barnens trygghet och rätt till omsorg. Förskolans öppettider är ofta inte anpassade efter familjernas varierande behov av omsorg och tillsyn , nätter och . Framför allt ensamstående drabbas när förskolan inte har tillräckliga öppettider. Vi anser att föräldrarnas och barnens ställning behöver stärkas och barnomsorgen på obekväm arbetstid behöver byggas ut. Barnomsorg ska vara tillgänglig även , nätter och . Arbetsmarknaden ser helt annorlunda ut än för bara . Även om en person arbetar innebär inte det att arbetstiden är förlagd mellan 6.00 och 18.00 på vardagar. Barnomsorgen har inte följt med i utvecklingen utan den vanligaste tiden som erbjuds är fortfarande vardagar 6.0018.00. Många människor i arbetslivet kan inte välja bort obekväma arbetstider, vilket leder till att barn- och fritidsomsorgen inte täcker den tid som föräldrar jobbar.
mot · GZ02Ub445 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stimulera tillgången på skolpsykologer genom utbildning och yrkesval. Den psykiska ohälsan går allt längre ned i åldrarna. När barn och ungdomar inte får psykologiskt stöd , leder det ofta till oönskade konsekvenser i längden. Väntetiden för barn att få träffa en psykolog ligger , en oerhört för både barn och föräldrar. Den nya skollagen trädde i kraft , där vikten av elevhälsan poängteras starkt genom att bland annat innehålla krav på tillgång på skolpsykolog. Tyvärr verkar det se mycket olika ut i kommunerna vad gäller tillgången i stort. har gjort en kartläggning över landet, och när av landets 290 kommuner hade svarat visade undersökningen på att det i genomsnitt går 1 592 elever på en heltidsarbetande skolpsykolog. Skillnaderna är också stora; medan har 225 elever per skolpsykolog, har Sälen-Malungs kommun så många som 47 500 elever. Förbundets bedömning är att det borde vara rimligt med 500 elever per skolpsykolog, vilket då innebär att det behövs 1 300 fler årsarbetande skolpsykologer . Skolinspektionen har gjort vad de kallar en flygande inspektion, där de genom telefonsamtal till 1 000 rektorer i hela landet har tagit reda på om skolorna följer den nya skollagens krav på elevhälsan, där det står att eleverna ska ha tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och kurator. Det finns förbättringspotential för kommunerna, men självklart måste det också finnas en tillgång på tillräckligt många utbildade psykologer. Därför anser jag att det är viktigt att utreda möjligheterna att stimulera till utbildning och val av yrket skolpsykolog, för att tillgodose det ökade behovet inom speciellt elevhälsan.
mot · GZ02Ub446 · 2011-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av lagstiftning för att möjliggöra utbildningskonceptet Europaskola i . Inom utbildningsområdet finns ett antal varianter som är av internationell karaktär. Koncepten har olika grad av utbredning. Utbildningsformen Europaskola inrättades 1953 inom dåvarande . Utbildningen följer en egen läroplan och har egna kursplaner. Konceptet leder till en gymnasieexamen: European Baccalaureate. Denna examen ger behörighet till samtliga medlemsländers universitet samt även till och . Europaskola delas in i typ 1, 2 eller 3: Skolor avsedda för EU-anställdas barn. Finns i sju länder. Skolor placerade i olika medlemsstater där det finns EU-organ. Finns i fem länder. Nationella skolor som arbetar efter koncept. Ackrediterade Europaskolor, typ 3, är ett pilotprojekt. Dessa är inte associerade med europeiska institutioner eller organ och inte uppmanade att prioritera EU-anställdas barn. Ansökan om att få starta denna typ av skola skall komma från medlemsstaten. För att bli en godkänd Europaskola måste en ackrediteringsprocess ske. saknas lagstiftning i för denna skolform. I en värld med allt större rörlighet mellan länderna är behovet av utbildningskoncept med internationell inriktning växande. Med en Europaskola kan man garantera barn till utländsk arbetskraft utbildning av internationell karaktär. De orter som har denna skolform blir attraktiva då barnen kan flytta mellan dessa platser utan att förlora tempo eller behörighet. täcker förskola, primär och sekundär utbildning upp till gymnasieexamen. Systemet är likt det svenska vad gäller omfattning och ämnen. Det som kännetecknar skolan är att den är indelad i olika språksektioner som läser parallellt i de flesta ämnen på sitt modersmål. Efterhand läser man också på sitt andraspråk och kan dessutom läsa ytterligare två språk. Eleverna i de olika sektionerna integreras på detta sätt som man lär varandras språk. Svenska sektioner finns i och vid en av skolorna i . På Europaskolorna går totalt omkring 400 svenska elever. Därför borde det vara intressant att även som land tar beslut om utbildningskonceptet Europaskola.