ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02U245 · 2011-09-13 00:00:00 — Genom att bidra till den organiserade brottsligheten, som ofta kontrollerar prostitution och människohandel, upprätthåller man instabiliteten och våldet i landet. militära insatser i andra länder ökar och därmed också det militära samarbetet med andra länder. Om är det enda landet som arbetar med FN:s resolution är risken stor att frågorna om kvinnors säkerhet försvinner. anser därför att bör verka för att alla samarbetsländer vid internationella insatser har en handlingsplan för att implementera FN:s resolution . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vidare vill att frågan om kvinnors säkerhet lyfts fram i EU. Vi vill att mycket tydligare än ska verka för att EU upprättar handlingsplaner för implementering av FN:s resolutioner och 1820. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Som medlemmar i och förespråkare för fredliga lösningar på konflikter är det viktigt att aktivt lyfter upp viktiga säkerhetspolitiska frågor. Med hänvisning till detta anser att man bör hänvisa till förslagen i FN:s resolution och FN:s resolution i samt i densamma skriva in en politisk förpliktelse att leva upp till dessa förslag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.1.2Resolutionerna det sexualiserade våldet I väpnade konflikter har systematiska våldtäkter alltid använts som vapen. Massvåldtäkter påverkar familjer och samhällen ekonomiskt, socialt och moraliskt och har av allt fler kommit att betraktas som massförstörelsevapen. En uppfattning som delas av . Det förekommer också att systematiska våldtäkter används som ett led i etnisk rensning genom att kvinnorna avsiktligt görs gravida och därefter nekas abort. I resolution framhålls tydligt att det massiva sexualiserade våldet i konflikter hotar internationell fred och säkerhet. Problem uppstår när orden inte omsätts i konkret handling av världens stater. Som en följd av detta antogs alltså resolution och inrättades under ledning av en direkt underställd FN:s generalsekreterare. Dess syfte är att genomföra FN-resolution . Initiativet är lovvärt och en svensk regering bör naturligtvis ge det sitt fulla stöd. anser dock att arbetet med att genomföra FN-resolutionen är ett långsiktigt arbete och att det långa förordnade som inledde därför bör förlängas. bör således ta upp en diskussion med FN om en förlängning av mandat som FN:s särskilda representant i frågor som rör sexuellt våld i krig och konflikter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Se även motion (2011/12:U226).
mot · GZ02U256 · 2011-09-27 00:00:00 — Kärnvapen i EU och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att EU och blir en kärnvapenfri zon. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmana och att avveckla sina kärnvapen. För oss socialdemokrater är det självklart att arbeta för internationell fred och säkerhet. Vi drivs av insikterna att varaktig världsfred förutsätter en rättvis och socialt hållbar fördelning. Det krävs dock mer än så. Ett sätt att säkra framtidens generationer från krig och konflikter är att långsiktigt försöka minska spänningen mellan olika stater genom att avskaffa de kärnvapen som finns i världen. Effekterna av kärnvapenanvändning, även i begränsad skala, är förödande. Livsbetingelserna förstörs i en vid radie från detonationsplatsen. På längre avstånd förorenas mark, vatten och det som finns kvar av natur eller byggnader av radioaktivitet. Människor och djur som överlever får skador och genetiska förändringar. Kärnvapen är en typ av vapen som också injagar skräck i människors hjärtan. Denna skräckinjagande verkan anförs vanligen som själva syftet med kärnvapen av dem som förespråkar innehav av dessa vapen. Förekomsten av kärnvapen är till sin karaktär osäkerhetsskapande, rustningsfrämjande och därigenom krigshetsande. Härav följer att kärnvapen måste avskaffas, redan för att fred i bemärkelsen frånvaro av krig mellan nationer skall uppnås. EU och bör vara pådrivande för en kärnvapenfri värld. Det finns ingen anledning för och att hålla sig med kärnvapen. Övriga EU-medlemmar bör ställa krav på dessa båda stater att de ska avveckla sina kärnvapen. EU och bör bli en kärnvapenfri zon. tillhör , men här hör kärnvapenavrustningen snarare ihop med en global avveckling av alla kärnvapen. finns flera områden i världen som är kärnvapenfria zoner: och , södra , , , och . Enligt uppgifter omfattade de kärnvapenfria zonerna av jordens landyta (varav av allt land på södra halvklotet), och 119 av världens 195 länder samt 18 andra områden. 1,9 miljarder människor bor inom zonerna. Vi socialdemokrater arbetar för internationell fred och säkerhet överallt där vi finns. Vi driver vår övertygelse i de forum där vi är representerade det är vår reformistiska strategi, och den har visat sig vara framgångsrik. Därför är det självklart att även förespråkar att regeringen får i uppdrag att kräva att EU och blir en kärnvapenfri zon samt att och avvecklar sina kärnvapen.
mot · GZ02U259 · 2011-09-28 00:00:00 — En gemensam plats i G20 för de nordiska länderna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den bör arbeta för att de nordiska länderna ska ha en gemensam plats i G20. G20 är en informell sammanslutning som består av nitton länder samt Europeiska unionen (EU). Medlemsländerna i EU, däribland , har alltså ett indirekt medlemskap i genom sitt medlemskap i . En del av EU:s medlemsländer, t.ex. , och , har dock ändå på grund av sin ekonomiska styrka egna representanter vid G20. För och övriga nordiska länder som tillsammans utgör en av de tjugo största ekonomierna i världen är det av vikt att vi har en gemensam stark röst. utrikesminister har tidigare lanserat idén att de nordiska länderna bör ha en gemensam plats i G20. har allt som oftast gemensamma uppfattningar, vi är gemensamt en stor ekonomi och vi är stora bidragsgivare till , och FN. Detta talar för att de nordiska länderna ska ha en gemensam plats i G20. Det är således min mening att den bör arbeta för att de nordiska länderna ska ha en gemensam plats i G20.
mot · GZ02U260 · 2011-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i relationerna med måste uppmärksamma frågan om allvarliga människorättskränkningar i . är en enpartistat och respekten för de mänskliga rättigheterna brister. Uppgifter från människorättsorganisationer pekar på att nationella minoriteter, särskilt i , får sina mänskliga rättigheter åsidosatta i högre grad än andra grupper. Det handlar bland annat om inskränkningar av religionsfriheten, förföljelse av personer som utnyttjar sin rätt till yttrandefrihet, förenings- och mötesfrihet och den kinesiska regeringens politik att försvaga och undergräva tibetanernas kultur och etniska tillhörighet. Människor i som ger uttryck för egen kulturell identitet betecknas ofta som separatister med hårdhänt hantering från myndigheternas sida till följd. ägde stora protester rum i mot det kinesiska styret, kloster stängdes ned och tillslag mot såväl munkar som nunnor i rapporterades vara brutala. De åtgärder som de kinesiska myndigheterna vidtog för att slå ner demonstrationerna är enligt fortfarande kännbara och närvaron av beväpnade styrkor i är påtaglig. har nya protester förekommit bland den tibetanska minoriteten mot planer på att all undervisning ska ske på kinesiska i stället för på tibetanska. har förbjudit oberoende människorättsobservatörer att besöka landet och regionen har i princip helt stängts av, även för utländska journalister. Amnesty och flera andra människorättsorganisationer uttrycker stark oro för vad som händer de tibetaner som har fängslats. Även har i sin rapport om mänskliga rättigheter (2010) uttryckt att det är svårt att få en överblick av vad som verkligen händer i . Det är viktigt att i bilaterala kontakter med tar upp frågor om situationen för befolkningen i . Det är också angeläget att driver på för att den MR-dialog som EU har med verkligen utgör en kanal för att grundligt diskutera igenom situationen i . måste även driva på för att FN och andra internationella organisationer tar upp frågan om allvarliga människorättskränkningar i . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02U270 · 2011-09-28 00:00:00 — Nordisk strategi inom UNAOC tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en gemensam nordisk strategi i enlighet med FN:s riktlinjer för initieras. startade FN:s breda kampanj för att motverka främlingsfientlighet. eller UNAOC, som leds av den tidigare portugisiska presidenten , syftar till att skapa konkreta plattformar för möten mellan olika kulturer, t.ex. genom att belöna interkulturell innovation och genom att understödja utveckling av nationella och regionala strategier på området. Flera sådana strategier har redan utarbetats i olika delar av världen. Jag menar att det skulle finnas ett nordiskt mervärde i att man sammanställer en nordisk strategi inom ramarna för UNAOC. Med en sådan strategi med positivt utfall kan man till och med marknadsföra som en gemensam hemmamarknad där integration, jämställdhet och tolerans tas på allvar.
mot · GZ02U271 · 2011-09-28 00:00:00 — Nya livsmönster och en nordisk ombudsman tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda behovet av en gemensam nordisk ombudsman i syfte att stärka och ta till vara enskilda medborgares rättigheter avseende den fria rörligheten inom den gemensamma nordiska arbetsmarknaden. Gränshinder har stått på den politiska agendan i alla nordiska länder. Dock kan man ibland fundera över hur framgångsrik kampen mot nationella gränshinder och krångliga regler i ett som haft gemensam nordisk arbetsmarknad varit. Ofta har uppdraget varit inriktat på att lösa ett specifikt hinder som tyvärr inte kunnat överblicka att det har resulterat i att ett nytt eller flera nya problem tillkommit. Även införandet av olika EU-direktiv leder till tillkrånglade regler inom som så länge varit stolt över den fria och självklara rörligheten över de nordiska ländernas gränser. Människors rörlighet och förhållande till nationen har också tydligt förändrats tillsammans med att nya livsmönster utvecklats. Det är inte bara att familjelivet innebär allt från gift, särbo, sambo utan vi lever ofta också på bägge sidor av en nationsgräns. Nya livsmönster som tyvärr när vi ser på gränshinder kan resultera i att rättigheter som familjen eller de enskilda personerna trodde de hade är självklara. Till exempel är det inte rimligt att den byggnadsarbetare från som pendlar fram och tillbaka till skall tvångsskrivas i för att vederbörande bor där mer än när det riktiga boendet och familjen finns i . Därför borde det utredas om införandet av en nordisk ombudsman kan vara en väg att gå för att garantera de enskilda människornas rättigheter och finnas tillgänglig i tvister med olika myndigheter när det t.ex. uppstår tolkningsproblem avseende sociala rättigheter m.m.
mot · GZ02U273 · 2011-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheten att införa ett riktat bistånd, som inte kan missbrukas av korrupta regimer, för att bekämpa mödradödlighet i utvecklingsländer. konstaterar att i är risken en på 17 400 att dö i samband med graviditet eller förlossning, men för till exempel en kvinna i är risken att dö 1 på 7. konstaterar vidare att uppskattningsvis av all mödradödlighet sker i utvecklingsländer, varav hälften i . En viktig del av förklaringen är att hälften av kvinnorna i utvecklingsländerna föder sitt barn utan assistans från sjukvårdspersonal. Mödradödlighet är den största ojämlikheten när det gäller tillgång till vård i världen. En gemensam faktor för dessa dödsfall är mammans hälsa. Är mamman undernärd och sjuk blir det nyfödda barnet också det. Dålig hälsa hos mamman ökar också risken för att hon själv skadas eller dör på grund av komplikationer under graviditet och förlossning. Nyfödda, vars mamma dör under förlossningen, löper en större risk att själva dö under sitt första år jämfört med sådana barn som har sin mamma i livet. Den akuta situationen är att dör flera hundra tusen kvinnor av komplikationer under sin graviditet eller förlossning. Det innebär ett dödsfall . kämpar därför över hela världen för att förbättra mödrahälsovården. I samband med detta deltar redan genom att utbilda barnmorskor och förse dem med professionell utrustning för att kunna verka i utvecklingsländer (källa: ). Men räcker detta engagemang? Biståndsministern har valt att tydligt fokusera vårt internationella bistånd vid utdelning till olika biståndsmottagande länder. Detta görs bland annat för att inte biståndet ska hamna i korrupta regimers egna fickor, eller fördelas till länder där inte grundläggande mänskliga rättigheter respekteras och man inte kan garantera att hjälpen når fram till dem som behöver den. Detta har lyckats utan att biståndsbudgeten har minskat, tvärtom har den istället ökat. Med tanke på den enorma globala problematik som just mödradödligheten förorsakar, mätt både i humanitärt lidande, ekonomisk katastrof och därav ökade risker för instabilitet, stagnation och tillbakagång av redan svaga nationer, borde ett fokus på att försöka motverka situationen ännu mer via det svenska biståndet vara välmotiverat. Om en sådan satsning görs genom att utveckla en än större gruppering bestående av modern kvinnosjukdoms-, förlossnings- och spädbarnsmedicinsk kompetens här i , som sedan kunde exporteras till länderna med hög mödra- och spädbarnsdödlighet, kan en sådan investering inte rimligen falla offer för korrupta händer i mottagarländerna. Under dessa premisser kunde alltså såväl den medicinska uppbyggnaden av kompetens på sjukhus/universitet som transport, etablering och verksamhet på plats i mottagarländerna finansieras via biståndsbudgeten. Detta skulle i så fall ligga väl i linje med den redan inslagna vägen för politikutvecklingen på biståndsområdet såsom vår nuvarande minister önskat se det. Vi önskar med denna motion att ger regeringen det tillkänna. Finn (M)
mot · GZ02U285 · 2011-09-28 00:00:00 — Stöd för bevarandet av tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att långsiktigt åtar sig att stödja restaureringen av förintelselägret i samt underlättar för elever och lärare att göra studieresor dit. reser många svenskar, inte minst lärare och skolungdomar, ned till kontinenten för att besöka de historiska förintelse- och koncentrationslägren från Tredje riket för att påminnas om att det för inte alls länge sedan begicks ofattbara övergrepp emot individer och särskilda folkgrupper i vår del av världen. Men förgängelsen börjar också göra sig påmind i förintelse- och koncentrationslägren. Själva lägren och deras byggnader håller på att falla sönder tillsammans med lämningarna av fångarna. Detta är bekymmersamt eftersom lägren bör bevaras för att påminna oss och kommande generationer om hur 13 miljoner människor miste livet i nazisternas koncentrationsläger. Av dessa var 5,36,3 miljoner judar, 2,5 miljoner kristna polacker, 3,3 miljoner sovjetiska krigsfångar och 200 000500 000 romer. Dessutom dog stora grupper av t.ex. handikappade, motståndsmän, homosexuella och Jehovas vittnen. Den viktigaste och värsta platsen i Förintelsens historia är där 1,5 miljoner miste livet. av kostnaderna för att bevara dessa minnesmärken har täckts av polska staten, och först kom det första utländska bidraget. behövs dock en investering på , vilket fått flera länder att vakna upp och inse vikten av att bevaras för eftervärlden. Regeringen har visserligen gått in med , efter en skriftlig fråga i riksdag från undertecknad. Detta är mycket positivt. Men bör även långsiktigt åta sig att ekonomiskt stödja restaureringen av . För att ge fler ungdomar och lärare möjligheter att besöka platser som , bör regeringen också avsätta medel i en fond, som exempelvis Forum för levande historia kan förvalta, varifrån skolor kan söka medel för sådana studieresor. Detta bör kunna ske genom omfördelningar i budget.
mot · GZ02U286 · 2011-09-28 00:00:00 — Skuldavskrivningar för fattiga länder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skuldavskrivningar för de fattigaste länderna. För oss kristdemokrater är solidaritet med utsatta människor i andra delar av världen en omistlig del av vår ideologi och politik. Vi som lever i är lyckligt lottade och har alla förutsättningar och möjligheter att bistå människor med sämre förutsättningar. Vår utgångspunkt är att vi har ett moraliskt ansvar för att stötta medmänniskor genom att ha en generös biståndspolitik. Svenskt bistånd har bidragit till att minska fattigdomen i världen. I dagens globaliserade värld är ökad handel en viktig faktor för att många människor ska kunna lyfta sig ur den extrema fattigdomen. De fattiga ländernas möjlighet att delta i världshandeln har avgörande betydelse för deras förmåga att skapa egna resurser för sin utveckling och för att komma ur den ekonomiska krisen. Viktiga inslag i den tillväxtskapande processen är privatisering av jordbruket, avskaffande av statlig priskontroll, stimulering av småföretagsverksamhet samt skapandet av en god balans mellan den statliga och privata sektorn. Det är viktigt att bistå de fattigaste länderna med betalningsbalansstöd och skuldlättnadsåtgärder för att stödja reformer som möjliggör ekonomisk tillväxt. Dessa åtgärder bör kombineras med satsningar på en rad områden: investeringar i infrastruktur, ökat sparande, grundläggande utbildning och hälsovård, miljöförbättringar och stärkande av kvinnans ställning. Inte minst är det viktigt att utveckla de fattiga ländernas förvaltningar och samhällsinstitutioner för att dessa länder ska kunna utveckla och föra en god ekonomisk politik med demokratriska förtecken. menar att bör verka för kraftiga skuldlättnader för de fattigaste, skuldtyngda länderna. Åtgärderna bör omfatta alla typer av skulder, dvs. multilaterala, bilaterala (offentliga) och kommersiella skulder. För många utvecklingsländer utgör skuldbördan ett enormt problem som kraftigt begränsar och ibland omöjliggör deras möjligheter att utvecklas. I framför allt de fattigaste länderna överskrider i många fall enbart räntekostnaderna för lånen intäkterna från dessa länders export. Utlandsskulden för de fattigaste länderna är både i absoluta tal och som andel av BNP och export avsevärt större än för 10 eller . För att de värst skuldsatta länderna ska ta sig ur skuldkrisen krävs att de för en konsekvent ekonomisk politik som kan främja utveckling och tillväxt. För att skriva av skulderna måste villkor och krav ställas på en sund ekonomisk politik, en demokratisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter, liksom på tydliga och konkreta handlingsplaner för att bekämpa fattigdomen. anser att skuldavskrivningar är nödvändiga för att dessa länder ska ha en möjlighet till ekonomisk tillväxt. Det som åstadkommits på och Internationella valutafondens initiativ är inte tillräckligt. Löften om radikala avskrivningar har ännu inte infriats. Vi kräver att bör vara ett föredöme i det internationella samfundet och leda den globala opinionen för skuldavskrivningar.
mot · GZ02U3 · 2011-09-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2011/12:5 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i avslår regeringens proposition 2011/12:5 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i . säkerhetsråd antog resolution i enlighet med kapitel VII i . I resolutionen slog säkerhetsrådet fast att situationen i krävde ett eldupphör och att våldet mot civila skulle upphöra. I syfte att skydda civila bemyndigade säkerhetsrådet FN:s medlemsstater att vidta alla nödvändiga åtgärder och att upprätta en flygförbudszon över . Alla medlemsstater uppmanades att bistå när det gällde att genomföra flygförbudszonen och införandet av ett vapenembargo, enligt resolution . Det var för en självklarhet att stödja världssamfundets agerande. Tillsammans med regeringen och Socialdemokraterna gjorde bedömningen att skulle bidra till den internationella militära insatsen i för att upprätthålla en flygförbudszon över och skydda civila, den insats som haft bemyndigande från i snart (prop. 2010/11:111 och 2010/11:127). Enligt de flesta bedömare har den militära insatsen i huvudsak uppfyllt sitt syfte. Situationen i är radikalt annorlunda nu när Gaddafi lämnat makten och hotet mot civila därmed minskat betydligt. Den internationella insatsen går mot sitt slut. Enligt Natos bedömning råder en relativt god säkerhetssituation i många städer och mindre samhällen, men Gaddafitrogna styrkor är alltjämt aktiva i vissa områden. Från sida menar vi att måste göra en självständig bedömning av insatsens olika komponenter. I den situation som råder nu är det inte tydligt att bäst bistår det libyska folket genom att fortsätta ställa svenska stridsflygplan till insatsens förfogande. Att Nato ber om fortsatt svenskt deltagande får inte vara den enda bedömningsgrunden. Då redan tidigare tagit hem sina stridsflygplan finns det god anledning att även tar hem våra stridsflygplan och skiftar fokus, från militärt till humanitärt. är, av tradition, en supermakt på humanitärt bistånd och stöd till demokratiuppbyggnad, men en relativt liten spelare i militära sammanhang. I och med att svarade positivt på Natos förfrågan om att ställa militära flygstridskrafter till insatsens förfogande, har fokus på diplomatiskt och humanitärt stöd till och angränsande länder begränsats. Enligt regeringens redovisning har bidragit med ca . Medlen har främst gått till rödakorsrörelsen, FN-organ och andra humanitära aktörers arbete för att bistå med skydd, livsmedel, vatten och sanitet, sjukvård och humanitär evakuering. menar att i stället för militära insatser bör satsa på humanitärt bistånd och stöd till uppbyggnaden av libyska institutioner och myndigheter.
mot · GZ02U301 · 2011-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att föra in djurvälfärdsperspektivet vid katastrofhjälp. Allt fler naturkatastrofer drabbar oss världen över. Katastroferna slår sönder befintliga samhällen och drabbar människor på ett fasansfullt sätt. Vid katastrofer är det viktigt att insatser sätts in för att ge akut hjälp till de drabbade och för att samhällsstrukturerna kan byggas upp på nytt. tillhör de länderna i världen som prioriterar arbetet med att bistå vid katastrofer. Detsamma gäller för EU. Enligt min mening så finns det dock ett perspektiv som inte fått tillräcklig uppmärksamhet och det är behovet av att integrera djurvälfärd i arbetet. Katastroferna drabbar även många djur världen över. Indirekt drabbar det också människor, som är beroende av djur för sin livsförsörjning. Återuppbyggnaden av de samhällen som drabbats av katastrofer gynnas också om djurs välfärd beaktas vid katastrofhjälp. finns det flera globala djurvälfärdsorganisationer som ideellt bistår vid katastrofer och vid återuppbyggnaden av drabbade samhällen genom praktiska insatser och genom att föra in djurvälfärden i arbetet. arbetar djurvälfärdsorganisationerna tillsammans. Så var till exempel fallet i . Dessa insatser är dock långt ifrån tillräckliga. Enligt min mening bör regeringen se över sitt stöd till katastrofdrabbade områden. En analys bör ske av behovet av att föra in djurvälfärdsperspektivet vid katastrofhjälp. de (M)