mot · GZ02Sk361 · 2011-09-30 00:00:00 — Ett skattesystem för värdeburen tillväxt 2En kunskapsbaserad ekonomi för höjd sysselsättning5 3Framtidens utmaningar: sociala investeringar och klimatet6 4Vad är rättvisa skatter?7 5Grönare beskattning för klimatet och överlevnad8 6Likformig beskattning för tillväxt, effektivitet och hållbarhet9 6.2Beskattning av företag, kapital och fastigheter11 7Översyn av vinst och konkurrens i välfärden17 8Motverka skattefusk, skatteplanering och skatteflykt19 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en bred, parlamentarisk skatteutredning. begär att regeringen ska återkomma till med förslag om höjt grundavdrag för pensionärer.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reformutrymmet ska användas till investeringar för att stärka en kunskapsbaserad ekonomi och för att göra infrastruktursatsningar samt till nödvändiga sociala investeringar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av progressivitet i skattesystemet. avslår regeringens förslag på skatteavdrag för gåvor.1 begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om skattereduktion för hushållsnära tjänster i enlighet med vad som anförs i motionen.1 begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om skattereduktion för avgift till arbetslöshetsförsäkringen i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över skatteavdraget för medlemskap i arbetsgivarorganisationer och fackliga organisationer.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skattemässig neutralitet mellan att arbeta som företagare och att arbeta som anställd. begär att regeringen återkommer till med förslag på åtgärder som begränsar möjligheterna att få F-skatt vid brottslighet i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen återkommer till med förslag som ökar möjligheten att återkalla rätten till F-skatt vid brottslighet i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att neutraliteten i beskattningen mellan upplåtelseformerna ses över. begär att regeringen skyndsamt och utan vidare dröjesmål lägger fram förslag på en tonnageskatt i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som kan titta på begreppet marknadspris som tillämpas vid uttagsbeskattning och på avdraget för vindkraftskooperativens utdelning. avslår regeringens förslag på sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nedsättning av förmånsvärdet för etanoldrivna fordon. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skattebefrielsen på etanol. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skatteskillnad mellan diesel miljöklass 1 och miljöklass 3. begär att regeringen återkommer till med förslag om en vägslitageavgift i enlighet med motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjligheten av ett fordons- eller färdsättsneutralt reseavdrag ses över. begär att regeringen återkommer till med förslag till en skatt på handelsgödsel i enlighet med vad som anförs i motionen.1 begär att regeringen återkommer till med förslag till en differentiering av bekämpningsmedelsskatten i enlighet med vad som anförs motionen.1 begär att regeringen återkommer till med förslag om miljöskatt för fluorerade gaser i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för höjda minimiskatter på alkohol inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en höjning av skatten på alkoläsk och söt cider. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att införselnivåerna för alkohol sänks inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utvärdering av omfattningen av privatimporten av alkohol och effektiviteten i skattekontrollen bör göras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning av konkurrens och effektiv användning av skattemedel i välfärden.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nya åtgärder mot skattefusk och bidragsbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , och andra myndigheter bör tillföras tillräckliga resurser för att kunna bekämpa skatte- och bidragsfusk. 1 Yrkandena 2, 3, 58, 15, 19, 2123 och 28 hänvisade till FiU. Det har gått den omfattande skatteutredningen och skatteuppgörelsen 1990/91 mellan Socialdemokraterna och liberalerna, vilken senare också fått stöd av . Det behövs nu en ny, bred och parlamentariskt sammansatt skatteutredning. Regeringen har tillsatt flera mindre, avgränsade skatteutredningar (företagsbeskattning, mervärdesskatteutredning) med experter. Vi socialdemokrater menar att det behövs större tag som också förankras i och partiväsendet. Skattesystemets huvudfunktioner är att trygga finansieringen av den offentliga välfärden samt att verka utjämnande mellan grupper och . En värdeburen tillväxt behövs för att få mer resurser att fördela. En växande befolkning och ändrad åldersstruktur påverkar tillväxten. Det både skapar och använder resurser. Skattesystemets design och skatteuppbörden framstår som allt viktigare instrument för den ekonomiska politiken. Vi ser ut över ett där ineffektiva skattesystem och bristfällig skatteuppbörd försätter stater i kris. Kriserna skapas inte av för mycket välfärd i sig, utan av att det självklara sambandet mellan välfärd och skatteuppbörd separerats. Även den borgerliga regeringen har brutit detta samband. Delvis ofinansierade och föga jobbskapande skattesänkningar har genomförts i en omfattning av cirka 100 miljarder under regeringen första mandatperiod. Den prognostiserade BNP-tillväxten har tagits som utgångspunkt för skattesänkningar, inte beräkningar av de långsiktiga behoven. Vi socialdemokrater vill att skatter tas ut på ett rättvist och effektivt sätt. Ett rättvist skattesystem kännetecknas av att skatten tas ut likformigt och efter bärkraft. Ett effektivt skattesystem talar för en strävan mot breda skattebaser och låga skattesatser inom ramen för bibehållna skatteintäkter. Bibehållandet av globala konkurrenskraft talar också för låga skattesatser på breda skattebaser. Beskattning skall vidare vila på stabila hellre än instabila skattebaser. Skattesystemet bör även vara enkelt och överskådligt samt vara utformat så att det förhindrar skattefusk och skatteplanering. Möjligheter att skjuta upp beskattning och flytta inkomster (beskattning) mellan olika inkomstslag bör motverkas. Skatterna har också en roll i omställningen till det gröna folkhemmet. Skattesystemet måste slutligen vara förenligt med krav från EG-rätten som måste påverka EG-rätten i de delar vi anser den svenska lagstiftningen vara bättre för miljön, anställda, konsumenter och medborgare. Skattereformen 1990/91 byggde på en blocköverskridande överenskommelse som gav stabila spelregler. Utgångspunkten var att skattesystemet ska bygga på breda skattebaser och låga skattesatser samt på enkla och tydliga regler. Den borgerliga regeringens politik har gått i rakt motsatt riktning. Kortsiktighet har gått före långsiktighet. Särreglerna blir allt fler och krånglet ökar därmed. Gränsdragningsproblem byggs in i skatte- och avdragssystemen. Vi förordar en brett sammansatt parlamentarisk översyn av hela skattesystemet. En sådan borde utgå ifrån följande principer: Skatt efter bärkraft. Främja arbete och tillväxt. skattebaser och låga skattesatser. Stabila hellre än instabila skattebaser. Överskådlighet och enkelhet. Minimera möjligheter till fusk och skatteundandragande. Främja klimat, miljö och långsiktig hållbarhet. Regeringen är stolt men inte nöjd med skattekvotens fall och ska skatterna bli ännu lägre och plattare. Fler jobbskatteavdrag har förutskickats och löften om värnskattens avskaffande är återkommande. Sänkta skatter har av den borgerliga regeringen förordats oavsett konjunkturläget och enbart risken för voteringsnederlag i kammaren tycks kunna skrämma bort minoritetsregeringen från skattesänkningsförslag. Reformer för den borgerliga regeringen är främst skattesänkningar medan vi socialdemokrater definierar reformer som förbättringar av välfärdens omfattning, kvalitet och innehåll. Vi vet också att framtiden alltid innebär nya utmaningar som kräver resurser. Att genom beskattning samla in resurser och att lösa problemen gemensamt med hjälp av dessa resurser är den bästa modellen, den svenska modellen. 2En kunskapsbaserad ekonomi för höjd sysselsättning Människors samlade kunskaps- och erfarenhetskapital, humankapitalet, är nyckeln till framtiden. Humankapital kan också definieras som människors utbildning, färdigheter, talanger samt kompetenser, men även hälsa räknas in . Ur ett nationalekonomiskt perspektiv börjar humankapitalet att formas genom den formella skolutbildningen, och fortsätter sedan genom livet, som en livslång inlärning. I har vi starka traditioner av ett livslångt lärande från förskola till högskola. Vi måste kunna växla mellan utbildning och arbete under vår livstid. Utbildningar ska inte utformas så att de stänger vägen till högre utbildning. Minst hälften av alla unga bör studera på högskolenivå. Många högskolor och universitet samt en mångfald av forskningsmiljöer är nödvändiga för framtiden liksom tydliga ekonomiska satsningar på forskning. Samhällets resurser bestäms av hur många timmar vi arbetar och hur mycket värde vi skapar produktiviteten. På lång sikt växer ekonomin för att produktiviteten ökar. Produktiviteten bestäms av hur mycket fysiskt kapital maskiner o.d. och humankapital utbildning, forskning o.d. som vi har att arbeta med. En större mängd fysiskt kapital och humankapital höjer produktiviteten i vårt arbete. Humankapitalets betydelse för produktiviteten har ökat genom att vi gått in i ett tjänstesamhälle. Informations- och kommunikationsteknologins växande betydelse har ytterligare förstärkt humankapitalets betydelse. Ökad produktivitet genom främst investeringar i humankapitalet leder i sin tur till ökade reallöner. Såväl antalet arbetade timmar som investeringarna i fysiskt kapital och humankapital påverkas av skattesystemet. För att trygga finansieringen av välfärden är det viktigt att öka sysselsättningen. För den långsiktiga arbetskraftsefterfrågan är skatter som påverkar företagens investerings- och etableringsbeslut betydelsefulla. För arbetsutbudet har både skatter, välfärd, socialförsäkringar och avgifter betydelse. Skatter finansierar exempelvis barnomsorg som har positiva effekter på arbetsutbudet. Utformningen av socialförsäkringarna ger också drivkrafter till ett högt arbetsutbud eftersom de ger ersättning efter arbetsinkomst arbetslinjen. Vidare bidrar socialförsäkringarna till att öka tryggheten vilket i sig är en viktig drivkraft för tillväxt och sysselsättning i tider av ständig strukturomvandling. Dessutom hjälper en god sjukvård och rehabilitering människor att komma tillbaka till arbete efter sjukdom eller skada. 3Framtidens utmaningar: sociala investeringar och klimatet Höga eller låga skatter är inga mål i sig själva. Skattekvoten måste betraktas utifrån våra gemensamma behov av välfärdstjänster och omsorgen om dem som på grund av funktionshinder eller sjukdom i lägre utsträckning kan bidra till de gemensamma resurserna. Skattesystemets främsta uppgift är att säkerställa finansieringen av våra gemensamma utgifter. Ytterst bestäms nivåerna på skatteuttaget genom en kombination av vår internationella konkurrenskraft och våra ambitioner för vården, skolan, omsorgen samt våra gemensamma trygghetssystem. Stora ofinansierade skattesänkningar kan inte accepteras. Inget land kan i längden ha högre utgifter än vad inkomsterna medger. En sådan politik flyttar bara skattebördan till framtida generationer. Skatteläckage genom att höga vinster tas ut från privatiserade delar av gemensam verksamhet kan inte heller accepteras. En del av dessa vinster förs också ut från landet när företagen eller moderbolaget är registrerat utomlands. Det är inte acceptabelt när vinstuttag sker på bekostnad av kvaliteten i välfärdstjänsterna. Utvecklingen inom den privatiserade delen av skola, vård och omsorg väcker stora frågor om konkurrensneutralitet, transparens och verksamhetens syfte. Är syftet med utbildning och sjukvård att lösa gemensamma behov eller att generera vinster till ägarna? Vi står inför stora utmaningar . Det kommer att bli en viktig uppgift att stärka den gemensamma välfärden och att försvara den mot dem som vill montera ned den och ersätta den med privata försäkringsalternativ. Vi vill peka på fyra utmaningar och utvecklingsdrag som kommer att ha konsekvenser för beskattningen och välfärden. Tre av dessa kan sägas rymmas inom begreppet sociala investeringar. För det första ökar antalet äldre som antalet i arbetsför ålder minskar. Det betyder att allt färre kommer att behöva försörja allt fler. Dessutom kommer de allt fler äldre att medföra ökade behov av vård och omsorg. För det andra måste vi genom investeringar i infrastruktur, forskning, utbildning och annan kvalificering av arbetskraften försvara vår position i den globala konkurrensen. Vi blir vi allt rikare och lever allt längre, och detta innebär också en förändrad inriktning på vår konsumtion. Vi kommer att lägga allt större delar av inkomstökningarna på mer och bättre välfärd skola, vård och omsorg. Satsningar på och riktlinjer för en social investeringspolitik blir central för framtiden. För det tredje blir produktion av välfärd sannolikt successivt dyrare jämfört med produktion av varor. Detta beror på att möjligheterna till produktivitetsökningar och effektiviseringar oftast är större inom produktionen av varor, där man kan automatisera många processer, än inom produktionen av välfärd, där det ofta är avgörande med mänsklig kontakt som inte kan rationaliseras bort. Det sker dock en effektivisering även inom exempelvis sjukvården genom medicinska framsteg. Ny och mer personal måste dock kunna rekryteras till vård och omsorg. Även detta kommer sannolikt att kräva ökade resurser eftersom vi vill kunna erbjuda de anställda inom välfärden goda arbets- och lönevillkor. För det fjärde måste tillväxten beakta klimatet och andra miljöfrågor. Vi kommer att få ökade energi- och miljökostnader samt kommer att behöva göra stora klimat- och miljöinvesteringar som på kort sikt kan komma att ta resurser från privat konsumtion och offentlig välfärd. Detta som dessa gröna investeringar i sig också skapar jobb och kan främja en långsiktig tillväxt. Sammanfattningsvis bör inte valperiodens reformutrymme användas till nya, generella och kostsamma skattesänkningar efter mönster från den förra valperioden, t.ex. skattesänkningar vars jobbskapande effekter inte har kunnat utredas annat än som datasimuleringar. Den styggelse som pensionärsskatten utgör måste dock avvecklas. Det behövs en stegvis avveckling av skatteskillnaden mellan löneinkomst och inkomst av ålderspension , givetvis utifrån vad ekonomin och tillväxten tillåter. Det så kallade reformutrymmet ska istället användas till investeringar för att stärka vår kunskapsbaserade ekonomi, göra infrastruktursatsningar samt till nödvändiga sociala investeringar. 4Vad är rättvisa skatter? Vi vill att skatt skall betalas efter bärkraft och välfärd fördelas efter behov. Den som har högre inkomster skall solidariskt bidra med mer än den som har lägre inkomster, men alla skall få del av välfärden oavsett inkomst. Detta skapar på en gång både en kraftig omfördelning och en omfattande trygghet. Progressiv beskattning är en del av omfördelningen som dock i huvudsak sker på utgiftssidan genom behovskopplingen. Vi ska ha en progressiv beskattning i , och idéer om så kallad platt skatt ska avvisas. Genom den gemensamma sektorns verksamhet och socialförsäkringarna sker den huvudsakliga omfördelningen i . Att bevara och utveckla den svenska välfärdsmodellen och legitimiteten för denna är därigenom den viktigaste insatsen för en rättvis fördelning långt viktigare än enskilda nivåer i skatter och utgifter. och stabila skattebaser skapar möjligheter till en långsiktigt mer uthållig och ambitiös fördelningspolitik. Omfördelningen mellan personer med olika inkomster sker i dagens skattesystem huvudsakligen genom den statliga inkomstskatten samt delar av arbetsgivaravgifterna. En viktig aspekt av fördelningspolitiken är rättvisa mellan generationerna. Vi avvisar därför ofinansierade skattesänkningar som ger upphov till skulder som kommande generationer måste betala. En stor del av omfördelningen sker mellan samma individ i livet. Under vårt yrkesverksamma liv betalar vi skatt för att finansiera den välfärd som vi huvudsakligen konsumerar som unga och som gamla. Välfärden utgör alltså en form av livstidsförsäkring vars utgörs av skatterna. Vi socialdemokrater tror att denna modell har ett brett stöd i svenska folket. Tankar på att den generella välfärden bara ska utgöra en basnivå som sedan ska kompletteras av den enskilde via privata försäkringar är ingen bra modell för trygghet och likabehandling. Från en socialdemokratisk utgångspunkt är jämlikhet i utfall en viktig förutsättning för rättvisa. Vanligen tolkar vi detta i termer av inkomst- och förmögenhetsfördelningen, och skillnader utifrån livsval och arbetsinsatser är oundvikliga men ska inte tillåtas bli hur stora som helst. Jämlikhet i utfall är inte den enda beståndsdelen i en socialdemokratisk syn på rättvisa. Jämlikhet i möjligheter är en annan viktig del. Möjligheter till förbättringar genom yrkesbyte, yrkeskarriär, studier eller annan fortbildning måste erbjudas under livets gång. För jämlikhet i möjligheter spelar den gemensamma sektorn, inte minst tillgången till barnomsorg och utbildning, en stor roll. 5Grönare beskattning för klimatet och överlevnad Det globala klimathotet är vår tids stora ödesfråga som också är förenat med ett antal andra miljöhot som döende hav och stigande havsnivåer eller torka och växande öknar. De sätt på vilka vi bedriver tillverkning, jord- och skogsbruk påverkar givetvis liksom våra val av transporter och energisystem. Skattesystemet kan användas för att styra investeringar, produktion och konsumtion i en mer miljövänlig riktning. Det arbete som pågått under föregående mandatperiod med en energiskattereform och grön skatteväxling är två exempel på detta. Olika instrument kan användas för miljöstyrning och vara olika effektiva i olika fall. En förutsättningslös prövning måste ske från fall till fall. är det effektivare med bidrag än med åtgärder på skatteområdet reducerade skatter för miljövänlig verksamhet eller höjda skatter för miljöskadlig verksamhet. De skatter som ligger närmast till hands att använda för miljöstyrningen är punktskatterna. Hänsyn måste tas till andra styrmedel så att den samlade effekten blir den avsedda. Höga skatter på energi, drivmedel och transporter kan vara skadliga för företagsklimatet, av konkurrensskäl. kan höga miljöskatter bli kontraproduktiva ur miljöhänseende på grund av att de leder till att produktion förläggs till länder där mindre miljövänlig produktion tillåts. Det är viktigt att utveckla det internationella skattesamarbetet och beakta konsekvenserna av punktskatter och tullsatser. 6Likformig beskattning för tillväxt, effektivitet och hållbarhet En framtida reformering av skattesystemet måste sträva efter likformighet. Det skall inte spela någon roll om inkomsten kommer genom arbetslön eller ersättning från socialförsäkringssystemet eller i form av förmåner, såsom tjänstebil. Det finns även andra skäl för en likformig beskattning. Olikformighet bidrar till snedvridningar i ekonomin, till exempel genom olika villkor för olika branscher. Incitament till skatteplanering uppstår också. För att kunna finansiera en stor och personalintensiv gemensam sektor är det viktigt att skatterna tas ut på ett rationellt sätt. Skatterna skall i så liten utsträckning som möjligt snedvrida investeringar, produktion och konsumtion. Skatterna skall inte hämma arbetsutbud eller investeringar. Det råder inget tydligt samband mellan tillväxt och skattekvot, varken teoretisk eller empiriskt. Hur skatteintäkterna används är helt avgörande. Välfärdens och skatternas utformning måste tillsammans gynna både tillväxten och en långsiktigt hållbar utveckling. Skatterna påverkar utbudet av alla produktionsfaktorer arbete, kapital och humankapital samt hur vi brukar naturresurserna, ändliga såväl som förnybara. De skattesänkningar som genomförts under den borgerliga regeringsperioden har haft en orättvis fördelningspolitisk profil. De två tiondelarna med högst inkomster har fått cirka hälften av de totala skattesänkningarna. En stor orättvisa är att pensionärer nu betalar mer i skatt än personer som arbetar, vid lika inkomster. Vi accepterar inte skillnaden mellan beskattning av pension och lön. Vi vill steg för steg avskaffa denna orättvisa skillnad och föreslår därför höjt grundavdrag för pensionärer. De skatteförändringar som genomförts har också drabbat den som blir sjuk eller arbetslös. Det är av särskild vikt att understryka att arbetslöshetsersättning och sjukersättning inte är några bidrag, utan förmåner som människor har betalat in till de har arbetat och att det därför inte finns några principiella skäl till att beskatta dem på något annat sätt än löneinkomster. behöver vi komma tillbaka till en likformig beskattning. Vi vill skapa rättvisa mellan lön, pension och ersättning från socialförsäkringar när det gäller beskattningen. Inkomster ska beskattas lika. Givet det ekonomiska läget är det inte möjligt att snabbt åtgärda de orättvisor som genomförts. Därför måste förändringarna mot en likvärdig beskattning ske stegvis, i takt med att det statsfinansiella läget så tillåter och helst inom ramen för en blocköverskridande skattereform. Människor med höga inkomster eller betydande ekonomiska tillgångar måste vara beredda att betala en högre andel i skatt än människor med lägre inkomster och mindre ekonomiska tillgångar. Skattesystemet ska ha progressiva inslag. Stor restriktivitet ifråga om avdrag och skatteavdrag förordas. Befintliga avdrag och skatteavdrag bör snarare begränsas än utvidgas, både ifråga om antal och också vidd. Gränser och innehåll i avdrag ska inte tänjas utan vara tydligt avgränsade och väl motiverade. Detsamma ska gälla för skatteavdrag. Vi socialdemokrater ser därför ingen anledning till att införa skatteavdrag för gåvor. Det är något motsägelsefullt med tanken att givaren måste uppmuntras av ett avdrag för att vilja ge sina gåvor. Vi vill inte att offentligt stöd till föreningsliv, sociala verksamheter och forskning ska ersättas av privat finansiering via gåvor. Vid en sådan privat finansiering bestämmer också bidragsgivarna vad som ges i stöd. Vi menar att prioriteringar av stöd och bidrag, så länge det gäller skattemedel, ska avgöras av demokratiskt valda organ och dess representanter. Vi socialdemokrater har en gång introducerat ROT-avdraget som en konjunkturpolitisk åtgärd. Regeringen införde RUT-avdraget 2007 och återinförde ett ROT-avdrag 2008. Dessa sammanfördes i begreppet HUS-avdrag hushållsnäratjänster. Vi vill skapa en bättre fördelningspolitisk profil och sänka det maximala beloppet för skattereduktion från dagens till . Vi vill även ta bort möjligheten att få skattereduktion för arbeten kopplade till fastigheter i utlandet. De medel som på detta sätt frigörs vill vi använda till renovering av flerfamiljshus samt till investeringsstöd för byggande av studentbostäder och hyreslägenheter.