mot · GZ02So590 · 2011-10-05 00:00:00 — En jämlik och jämställd äldreomsorg 4Äldres vardag ska inte vara en handelsvara6 4.1LOV och kommande tvångslagstiftning7 4.2Privatiseringar ger otryggare personal8 4.3Gemensamma skattepengar slösas bort9 5Så vill vi utveckla äldreomsorgen10 5.1Satsa på förebyggande insatser11 5.3Ett äldreomsorgslyft med kompetenssatsning och utbildningsvikariat12 5.4Det ska vara billigt att få hemtjänst12 5.5Gör det lättare att få hemtjänst13 5.6Verklig valfrihet i vardagen skapa utrymme för inflytande och flexibilitet14 5.7Bra hemtjänst kräver kontinuitet15 5.8Maten ska vara god och måltiden en glädjestund15 5.9Det behövs moderna, tillgängliga lägenheter för äldre16 5.10Trygghetsboenden där folk har råd att bo16 5.11Bygg fler vård- och omsorgsboenden17 5.12Valfrihet i vardagen på boenden18 5.13Bättre och rättssäker demensvård18 5.14Mer personal i demensboenden18 5.15Stärkt rättssäkerhet för äldre demenssjuka19 5.16Minska den psykiska ohälsan hos äldre20 6En äldreomsorg för alla20 6.1Stärk möjligheten att få äldreomsorg på egna modersmålet20 8Stärk kvalitet och rättssäkerhet24 8.1Stoppa felanvändningen av läkemedel24 8.2Säkra den medicinskt ansvariga sjuksköterskans oberoende24 9Anpassa vården efter äldres förutsättningar26 9.1Lättare att nå vården26 11.1Våld mot äldre kvinnor28 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en oberoende utvärdering bör göras av vilka konsekvenser marknadsanpassningen har fått för dem som behöver äldreomsorg, för kvinnor respektive män, för äldre i olika socioekonomiska grupper samt om kvaliteten och effektiviteten har ökat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att personal hos privata utförare bör ha samma meddelarskydd som de hos kommunala utförare.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagen om valfrihet bör rivas upp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utvärdering bör göras av vad privatiseringen av äldreomsorgen har inneburit för de anställdas arbetsvillkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas för att dels se över hur skattemedlen ska stanna inom äldreomsorgen, dels vilka icke vinstdrivande driftsformer som kan vara lämpliga för äldreomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett avgiftstak på för hemtjänst. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att kartlägga och analysera konsekvenserna av de avgifter och hyror som finns i äldreomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att i samarbete med SKL ta fram metoder och kunskaper för hur kommunerna kan arbeta för att öka kontinuiteten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att investeringsstödet till trygghetsboende ska göras om så att det enbart går till hyresrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att eller annan lämplig instans bör få i uppdrag att utvärdera investeringsstödet till trygghetsboende. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om parbogaranti. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att i samarbete med Svenskt demenscentrum kartlägga situationen och behoven för de unga demenssjuka. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör bereda frågan om hur demenssjukas rättssäkerhet ska garanteras och återkomma med förslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att ta fram en nationell strategi för att se till att det finns möjlighet till äldreomsorg för personer med annat modersmål än svenska. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges ett särskilt uppdrag att utveckla tillsynen när det gäller tillgången till äldreomsorg på nationella minoritetsspråk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att ta fram en nationell strategi för att se till att det finns möjlighet till äldreomsorg på nationella minoritetsspråk i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett system med äldrevägledare för äldre döva och dövblinda, regionalt spridda över hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppdra åt att utfärda riktlinjer för att ge alla inom gruppen döva och dövblinda rätt till äldreomsorg på teckenspråk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att kartlägga de äldre hbt-personernas situation i mötet med hälso- och sjukvården och äldreomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att utarbeta ett utbildningsmaterial för personalen inom äldreomsorgen när det gäller hbt-frågor samt tillsammans med SKL sprida kunskaper om goda exempel ute i kommuner och landsting. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en lex . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas som ser över lagen som styr (medicinskt ansvarig sjuksköterska) arbete, för att stärka oberoende ställning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lex bör ändras så att rapportering och anmälan om missförhållanden går till en oberoende part. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att följa vad som händer med anhörigstödet när resurserna är öronmärkta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att i utvärderingen av stimulanspengar särskilt lyfta fram hur kommunerna arbetar med stöd till anhörigvårdare med utländsk bakgrund. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att i samarbete med SKL ta fram och sprida befintlig kunskap om mäns våld mot äldre kvinnor samt att ta fram ett utbildningsmaterial för personalen i äldreomsorgen. 1 Yrkande 2 hänvisat till KU. Man måste våga bli gammal. I ett välfärdssamhälle duger det inte att många, som , är oroliga för sin tillvaro på ålderns höst. Dagens och framtidens äldreomsorg berör oss alla. Antingen är vi själva äldre och befinner oss i äldreomsorgen eller så kommer vi förr eller senare att hamna där. Eller så kanske vi arbetar där under stressiga arbetsförhållanden med låga löner. Säkert har de flesta av oss familjemedlemmar eller släktingar som bor på ett boende för äldre eller har hemtjänst. En bra äldreomsorg är inte bara en välfärdsfråga; den har också ett tydligt kvinnoperspektiv. Kvinnor är klart överrepresenterade bland personalen och de anhöriga som tar ett stort ansvar för äldre familjemedlemmar. Kvinnor är också i majoritet i den äldre befolkningen på grund av en längre livslängd. Kvinnor som har levt sina liv ihop med män lever ofta ensamma i livet, på grund av den längre livslängden och det faktum att kvinnor i ofta är yngre än sin partner. Lägg därtill kvinnors lägre pensioner och att man ofta kommer från ett arbetsliv med högre risk för arbetsskador, så blir det tydligt att en god äldreomsorg är avgörande för kvinnors livskvalitet. 4Äldres vardag ska inte vara en handelsvara Det blir allt vanligare med privata utförare inom äldreomsorgen. Av de kvinnor och män som har hemtjänst i får sådan i privat regi. Det innebär lite mer än en fördubbling av andelen . På länsnivå toppas förstås listan av . Andra län med hög grad av privatisering av är (), () och (). Län där siffran är väldigt låg är , och . När det gäller vård- och omsorgsboenden är det genomgående en högre andel som får insatsen i privat regi. I riket som helhet är det . Även här är värst (), följt av () och (). , och har dock väldigt låga siffror. I vissa borgerligt styrda kommuner är mer eller mindre hela äldreomsorgen på väg att bli privat, så att det inte längre finns någon möjlighet att välja kommunala utförare. I kommun och vissa stadsdelar i saknas nu helt . Kommunen förlorar därmed viktig kompetens. I Stockolms stad drivs nu av och av vård- och omsorgsboendena privat. Alla har rätt till ett gott liv med självbestämmande. Den rättigheten upphör inte när man på grund av hög ålder behöver extra stöd och omsorg för att klara vardagen. Många har upplevt att den kommunala äldreomsorgen varit alltför institutionaliserad och att man utelämnas åt regler och rutiner som någon annan bestämmer. Man har i de delar av landet där man haft möjligheten att välja utförare inte märkt av någon större valfrihet i vardagen. Den äldreomsorg som bedrivs i privata företag utmärker sig generellt sett inte på något positivt sätt jämfört med den offentliga. I forskningsantologin konsekvenser Vad händer med svensk välfärd? från SNS (och Samhälle) går det att läsa att det inte finns några belägg för att privatiseringarna inom välfärden i stort medfört de kvalitets- och effektivitetsvinster som man hoppades på. Det handlar helt enkelt om ett ideologiskt vägval när det gäller hur man ser på ägande och makt över viktiga samhällsfunktioner. Det handlar om näringslivets intressen att komma in på en säker växande marknad där stora pengar finns att tjäna. Om marknaden ska få styra planeringen av var och hur äldreomsorg bedrivs, eller om vi ska fatta demokratiska beslut om detta. Om äldre ska vara medborgare med rättigheter, eller om äldre ska vara kunder som ska tvingas göra val på en marknad de sällan kan överblicka själva. Där de själva får ta ansvar för om de valt den bästa äldreomsorgen eller om de gjort ett sämre val. Regeringen anser att privatiseringarna medför en positiv konkurrens som leder till kvalitetshöjningar. Men när en äldre och hans eller hennes anhöriga ska göra val inom äldreomsorgen begränsas man av faktorer såsom brist på äldreboendeplatser, ett boendes läge och ibland av att det är svårt att få sin ansökan om plats beviljad. Att byta utförare när man inte är nöjd sker oerhört sällan eftersom det är en såpass krävande omställning i ett liv där man kanske kämpar med en dålig hälsa eller demens. Ansvaret kan inte ligga på SNS ensamt att stå för utvärderinge av vad konkurrensutsättning och marknadsanpassning av äldreomsorgen inneburit. Det bör göras en oberoende, objektiv utvärdering innan regeringen genom lagstiftning tvingar på alla kommuner lagen om valfrihetssystem (LOV). Utvärderingen bör se över vilka konsekvenser marknadsanpassningen har fått för de äldre kvinnor och män som behöver äldreomsorg, vad det inneburit för äldre i olika socioekonomiska grupper samt om kvaliteten och effektiviteten har ökat. Ett könsperpektiv ska genomsyra utvärderingen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.1LOV och kommande tvångslagstiftning dominerade ekonomiska frågor debatten om privatiseringar. Privata företag skulle vara effektivare och därmed skulle samhällets kostnader för omsorg bli lägre. Detta har visat sig inte stämma, trots de besparingar man har gjort på personal. domineras privatiseringsdebatten i stället av argument om valfrihet och mångfald. Omsorg läggs fortfarande ut på entreprenad men det som öppnat upp för den senaste vågen av privatiseringar är lagen om valfrihetssystem (LOV) som infördes . Den möjliggör för kommuner att införa kundvalsmodeller för vissa av sina verksamheter. Äldre som får en biståndsbedömning om rätt till en viss insats ska helt enkelt kunna välja vem som ska utföra insatsen utifrån ett visst utbud. Tvärtemot vad man kan tro handlar det inte om fri konkurrens mellan privata och kommunala aktörer. Privata aktörer får nämligen erbjuda tilläggstjänster utöver de biståndsbedömda insatserna mot en avgift, något som de kommunala inte får. De privata aktörerna kan då alltså erbjuda mer service och bli mer attraktiva för dem som har ett val att göra. Allmänhetens insyn omvandlas efter privatiseringar till företagshemligheter. representanter för folket vet inte vad som händer inom omsorgen. De anställda kan inte längre gå till media för att avslöja missförhållanden utan att riskera att arbetsgivaren tar reda på vem som har läckt. anser att personal hos privata utförare av skattefinansierad äldreomsorg ska ha samma meddelarskydd som de hos kommunala utförare. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Om en privat verksamhet har kvalitetsbrister har de folkvalda och kommunens tjänstemän betydligt svårare att göra något åt det än om en verksamhet har det. En verksamhet kan direktstyras och ledningen kan bytas ut. När det gäller privat verksamhet ska det mycket till för att man ska kunna bryta avtalet. Direkt vanvård som drabbar de äldre kan pågå medan diskussioner förs med ansvarig utförare. Än så länge är det i första hand inom som man har använt sig av LOV. När det gäller vård- och omsorgsboenden är det än så länge sällsynt. Vid slutet av 2010 hade 153 kommuner beslutat att införa valfrihetssystem, 68 av dem hade satt det i drift. 24 kommuner hade dock tagit beslut att inte använda LOV. I många andra kommuner är frågan under utredning. Än så länge avgör det lokala politiska styret i väldigt hög grad vilket vägval man gör. har konstaterat att LOV-system framför allt har införts i borgerligt styrda kommuner med många invånare. propagerar regeringen för LOV i alla tänkbara sammanhang, och kommuner som beslutar att införa LOV belönas med en särskild statlig stimulanspeng. Tålamodet med icke-borgerliga kommuner börjar dock tryta, och regeringen driver på för att alla kommuner ska ha infört LOV frivilligt . Om detta inte har skett hotar regeringen med tvångslagstiftning. Detta är helt oacceptabelt. Lagen om valfrihetssystem (LOV) bör i stället rivas upp. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.2Privatiseringar ger otryggare personal Borgerliga politiker hävdar ofta att privatisering av vård och omsorg är en jämställdhetsreform eftersom kvinnor har större möjlighet att bli företagare. I den diskussionen glömmer de alltid bort de kvinnor som arbetar som vårdbiträden och undersköterskor och som i och med privatiseringarna får sämre och otryggare arbetsvillkor. Att personalen i allmänhet får högre löner är inte sant. Det är klart att de kvinnor som får en ägarposition och kan plocka ut vinster, eller en ny chefsposition och högre lön, höjer sina inkomster. Det är detta som ligger bakom de siffror på inkomstökningar som ibland visas upp. Men för den vanliga undersköterskan eller vårdbiträdet syns inga ökningar. I den privata är det också relativt vanligt att man helt saknar kollektivavtal. I en undersökning som tidningen har gjort visar man att fyra av tio företag inom hemtjänstbranschen saknar kollektivavtal. Samma tidning har också rapporterat om att som konkurrerar med privat tvingas att minska på personalens raster och beräknade restider mellan brukarna. Detta skapar helt orealistiska och stressiga arbetssituationer. Att privata verksamheter har mindre personalvolymer än kommunala ger också en sämre anställningstrygghet. I ett valfrihetssystem är man sårbar och beroende av brukarnas efterfrågan. Det leder till fler deltider och mer osäkra anställningar. I en mindre personalstyrka finns också färre möjligheter till omplacering, exempelvis om man på grund av sjukdom eller skada får svårt att klara sitt jobb. I stället får man sluta. Det är svårt att hitta statistik när det gäller personal hos privata utförare. Hur ser utbildningsnivån ut? Hur ser andelen fasta tjänster jämfört med tillfälliga anställningar ut? Hur ser lönerna ut? Hur ser antalet heltider ut i förhållande till deltider? Vilka möjligheter finns till kompetensutveckling? Äldreomsorgen är en ytterst kvinnodominerad arbetsplats. Både utifrån ett jämställdhetsperspektiv och utifrån att äldreomsorgen behöver vara en attraktiv arbetsplats finns det anledning att utvärdera vad den starkt växande andelen privata utförare har inneburit för de anställdas arbetsvillkor. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.3Gemensamma skattepengar slösas bort En växande andel av företagen inom äldreomsorgen ingår i koncerner som ägs av riskkapitalbolag. Carema och Attendo Care står för ungefär halva den privata marknaden. De stora koncernerna har stor kunskap om hur de ska ta hem anbud. Man kan inom koncernen subventionera även icke lönsamma objekt som är viktiga för framtida expansion eller för varumärket. Just att koncernerna ska växa är en grundläggande affärsidé. Riskkapitalbolagen tjänar inte i första hand pengar genom aktieutdelning från vård- och omsorgsbolagen. I stället handlar det först och främst om att man ser till att öka värdet på bolaget och sälja det för mer pengar än vad man köpte det för. Detta åstadkommer man framför allt genom att expandera bolaget på så sätt att man tar över eller startar allt fler verksamheter. Ett exempel är hur riskkapitalbolaget 3i tjänade på att äga vård- och omsorgsbolaget . köpte man Carema för . Efter omstruktureringar och expansion av bolaget kunde man sälja det vidare för . Efter att ha betalat tillbaka lån på återstod alltså 3 miljarder i reavinst. Namnet till trots så tar riskkapitalbolag inga stora risker när de investerar i svensk äldreomsorg. Så länge folk blir gamla kommer kommunerna att betala ut pengar för omsorg, även i ekonomiska svackor. Därför är välfärden ett bra investeringsobjekt. Riskkapitalfonderna registreras sedan i skatteparadis som och . Det är dessa bolag som tjänar stora pengar på svensk äldreomsorg genom att köpa och sälja omsorgsbolag. Eftersom de inte ligger i behöver de inte betala svensk skatt på vinsten de gör på försäljningen en vinst som har byggts upp genom att öka intäkterna, skattepengar, och minska utgifterna, personalneddragningar och andra effektiviseringar, i vår äldreomsorg. undgår även de egentliga vårdkoncernerna skatt genom fiffigt konstruerade ägarstrukturer. Mellan riskkapitalbolagen och vårdbolagen finns en kedja av mellanbolag där pengar lånas ut till extremt hög ränta. I botten av ägarstrukturen kan vårdbolagen kvitta sin vinst mot de räntebetalningar man gör, så att man slipper bolagsskatt. I toppen av ägarstrukturen kammar riskkapitalbolagen hem en vinst i form av ränta på utlånade pengar. Pengar som sedan används för att köpa upp en än större andel av den offentliga välfärden eller andra privata välfärdsbolag. anser att det är direkt olämpligt att tillåta driftsformer som är anpassade till affärsverksamhet på en kommersiell marknad och vars främsta syfte är att generera vinst till ägarna. En utredning bör tillsättas med uppgift att se över hur de offentliga skattemedlen till äldreomsorgen ska komma de äldre i äldreomsorgen till del och inte utbetalas som vinst till vårdföretagarnas ägare. Dessutom bör utredningen se över vilka icke vinstdrivande driftsformer som kan vara lämpliga när det gäller att utföra äldreomsorg. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5Så vill vi utveckla äldreomsorgen Vi vill ha en jämlik och jämställd äldreomsorg med hög kvalitet, där äldre kvinnor och män har stort inflytande över insatserna och sin vardag och där personalen har bra arbetsvillkor. Den ska självklart vara skattefinansierad och fördelas efter behov. Äldreomsorgen berör många. av befolkningen som är , motsvarande cirka 300 000 personer, hade 2009 beviljats en hemtjänstinsats i ordinärt boende eller en plats i permanent särskilt boende. Bland dem som är var siffran . De flesta av oss som får leva långt upp kommer under vårt liv att ha insatser från äldreomsorgen. Om vi inte kan lita på att vi får en bra och trygg äldreomsorg av det offentliga, kommer de av oss som har möjlighet att själva börja planera för detta. Kommunernas kostnader för äldreomsorgen var år , där gick till vård- och omsorgsboende och till . Den lilla del som blir över är det förebyggande arbetet. bor oftast både de med låg pension och de med goda inkomster på det särskilda boendet, och ger service och omsorg till många äldre med vitt skilda ekonomiska villkor. Med regeringens RUT-avdrag och investeringsstöd även till trygghetsboende i form av bostadsrätter ökar klass- och könsskillnaderna. Främst äldre kvinnor med den lägsta pensionen kommer alltid att vara beroende av kvalitetsnivån på den solidariskt finansierade äldreomsorgen eller, om den inte fungerar, av att de har döttrar som kan hjälpa dem. De mer välbeställda köper privata tjänster med stöd av regeringens RUT-avdrag. Den ökande andelen äldre, är av befolkningen , ger också näring till diskussionen om behov av privata försäkringar i stället för en solidarisk skattefinansiering. 5.1Satsa på förebyggande insatser En väldigt liten del av äldreomsorgens budget, , går till förebyggande insatser. Det är ett område som det bör satsas mer på. Fixartjänster som ger äldre hjälp med pratiska göromål som byte av trasiga lampor och gardiner att flytta tunga saker, ta ner högt belägna föremål osv. förebygger fallolyckor och kan göra säkerhetsronder i hemmet. De tjänsterna ska självfallet vara gratis. Regelbundna förebyggande hembesök i team från hemtjänst och primärvård upptäcker medicinska och sociala behov och informerar om vad som finns i kommunen. De kan också nå människor som inte själva kontaktar . Mötesplatser för gemenskap, kulturupplevelser och satsningar på kost och motion riktade till äldre kvinnor och män ger ökad livskvalitet. lämnar lägesrapporter där man redogör för utvecklingen inom de verksamheter den har att följa. Det här citatet är från : Resurstillgången i kommunernas vård och omsorg om äldre har begränsats så att äldres säkerhet och trygghet inte alltid kan tillgodoses. Det finns starka skäl att ifrågasätta om alla äldre personer får den vård och omsorg de behöver för att uppnå en skälig levnadsnivå. Det finns också anledning att ifrågasätta om personer med stora hjälpbehov, för vilka alternativet är särskilt boende, får hemtjänst i tillräcklig omfattning. Samma budskap ger de anställda i . De är för få, de får stressa och hinner inte hjälpa de äldre med vad de behöver. Biståndsbedömningen är ibland alldeles för snål. Det finns inte tid att förflytta sig mellan vårdtagarna. Den sociala dokumentation man ska göra måste göras på de äldres tid. En väl utvecklad hemtjänst är basen för en god äldreomsorg och en förutsättning för att vi ska kunna leva kvar hemma så länge vi vill och kan. minskade antalet personer som bor på vård- och omsorgsboende med drygt 20 000. Antalet äldre som fått hemtjänst har ökat men inte andelen äldre personer. Kort sagt har kommunerna rationaliserat i äldreomsorgen genom att minska antalet äldreboendeplatser och i stället satsat på att fler ska bo hemma med hemtjänst utan att ge de resurser som behövs. Detta märks även på att kostnadsutvecklingen i kommunernas insatser minskat . satsar därför, förutom mer pengar än regeringen till kommunerna, 2012, 2013 och 2014 i öronmärka pengar för mer personal i äldreomsorgen. I ett första steg vill vi efter tillsynsrapporter prioritera ökad bemanning i demensvården. 5.3Ett äldreomsorgslyft med kompetenssatsning och utbildningsvikariat saknar av dem som arbetar på äldreboenden rätt gymnasieutbildning, omvårdnadsprogrammet.I är siffran ännu högre. vill att äldreomsorgens personal ska vara utbildad och är för kompetenskrav i äldreomsorgen. Vi satsar därför på ett kunskapslyft för anställda i äldreomsorgen. vill vi erbjuda 3 000 utbildningsvikariat och åren därefter 5 000 vikariat . Utbildningsplatserna för anställda som behöver grund- eller vidareutbildning blir ungefär dubbelt så många. Vikariaten subventioneras genom ett särskilt anställningsstöd och riktar sig i första hand till arbetslösa med omvårdnadsutbildning, som på så sätt får möjlighet att etablera sig i yrket. Kostnaden för utbildningsvikariaten inklusive utbildningskostnaderna beräknas bli och respektive 2014.