kam-fs · GZC120111201fs · 2011-12-01 14:00:00 — Dokumentet finns inte. There is no row at position 0. Jag har en fråga till statsrådet har riskkapitalbolaget som äger Carema åstadkommit ett ränteavdrag på hela genom interna lån till höga räntor. På så sätt undviker enbart detta företag skatt på . Carema är inte ensamt om detta upplägg. Det är vanligt, inte minst bland de stora koncerner som verkar inom välfärdssektorn. Vi socialdemokrater har här i uppmärksammat regeringen på problemet. Ändå är det först nu som regeringen har meddelat att man avser att förhindra de aggressiva ränteavdragen. En ny lagstiftning kan dock vara på plats tidigast 2013, vilket innebär att skatteflykten kan fortsätta ostört även . Vi socialdemokrater menar att regeringen i stället borde lägga fram en stoppskrivelse i . Det är en åtgärd som tidigare använts för att stoppa oönskad skatteplanering.Min fråga är: Varför lägger inte regeringen fram en stoppskrivelse så att skatteflykten kan stoppas reda ? Tack för frågan. Frågan tar upp ett relevant problem. Vi har ett antal riskkapitalföretag och andra som genom avancerade skatteupplägg undgår att betala skatt i . Detta är ett problem. Men det är väldigt komplicerade frågor, och därför tar det tid att reda ut. Jag är övertygad om att regeringen inte har någon annan uppfattning än frågeställaren och oppositionen i den här frågan. Det går naturligtvis inte att berätta att man avser att komma med en stopplag eftersom det skulle sätta i gång ett beteende som inte är önskvärt. Om det blir en stopplag kommer den att läggas fram i , men det går inte att avisera det i förväg. Man kan hoppas att det beteende som kommer i gång av att regeringen tydligt aviserar att man tänker stoppa ett upplägg blir att man slutar med upplägget.Den här frågan är inte ny. Den har uppmärksammats tidigare. har redan tagit fram ett antal förslag på hur man skulle hantera frågan.Min fråga kvarstår: Om ambitionen är att förhindra den här typen av skatteflykt, varför agerar man inte snabbare, och varför är man inte tydligare? Jag kan försäkra frågeställaren och övriga i kammaren att regeringen arbetar med den här frågan så fort man över huvud taget kan. Dels arbetar vi lagstiftningsvägen, dels för vi diskussioner med såväl som de berörda riskkapitalbolagen. Det finns ingen som helst ambition att fördröja detta förslag. Det handlar om rättssäkerhet. Skattelagstiftningen har någon typ av särprägel. Om man slarvar med rättssäkerheten enligt skattelagstiftningen kan det få ödesdigra konsekvenser för privatpersoner.Jag försäkrar frågeställaren att vi jobbar så fort vi kan. Vi ser problemet, precis som frågeställaren. Däremot kan vi inte i förväg avisera att det kommer en stopplag eftersom det skulle få ödesdigra konsekvenser. åker miljöministern till för att delta i globala klimatförhandlingar. Jag vet att det har varit en hel del diskussioner här i kammaren , så jag tänker lämna det och i stället ta upp en fråga som vi inte behöver vänta på globala klimatavtal för. Det är något som vi kan påverka här och om vi vill.Nyligen kom med en rapport om köttkonsumtionens klimatpåverkan. Där framhåller man att köttkonsumtion är något av det mest klimatförstörande vi ägnar oss åt. Därför föreslår man en minskad köttkonsumtion. Man tänker sig i ett första steg en halverad köttkonsumtion för klimatet, men också för hälsan och för möjligheten att föda en växande världsbefolkning.Jag vill därför fråga miljöministern om hon är beredd att verka för en minskad köttkonsumtion för klimatets skull och i så fall med vilka verktyg. Det är en intressant fråga. Jag brukar säga att det är viktigt att ha ett vetenskapligt underlag när man diskuterar miljöfrågor, och att det är intressant när man börjar tränga in i problematik som den här.Det är lite ironiskt att det i vissa delar av miljörörelsen i är inne att skaffa sig en egen ko och använda kött och mjölk och allt man kan få - en total användning av djuret.Jag håller helt med om att köttkonsumtion i de fall köttet kommer från storskaliga djurfabriker inte är bra ur någon aspekt. Men det kött som produceras genom bete i svenska hagmarker har alldeles utmärkta livscykelvärden och är något jag verkligen vill rekommendera. Det är helt rätt att djur som betar i artrika hagar gör en viktig insats för biologisk mångfald. Det måste vi vara medvetna om när vi eventuellt utformar en politik för minskad köttkonsumtion så att vi inte får resultatet att vi uppmanar folk att sluta äta naturbeteskött och i stället äta kött från kycklingar och grisar, som definitivt inte gör någon nytta för vare sig klimat eller biologisk mångfald.Det är trots allt en ganska liten del av det kött som äts som kommer från naturbetesdjuren. Jag tycker inte att det är ett svar att säga att bara för att vissa djur gör en insats för biologisk mångfald ska vi inte kunna ge oss på köttkonsumtion över huvud taget. När vi ser att det har en stor klimatpåverkan och när pratar om att halvera köttkonsumtionen tycker jag att det krävs åtgärder.Naturvårdsverket har en rad förslag som man diskuterar. Det handlar om olika former av skatter på kött i konsumtionsledet framför allt för att man inte ska slå enbart mot svensk produktion. Det ska vara något som går direkt på konsumtionen oavsett var det produceras. Är det något som miljöministern kan tänka sig? När det gäller skattesystemet vill jag ha ett enkelt, tydligt, klart och rakt skattesystem som jobbar med mer generella åtgärder än det som frågeställaren ser framför sig.Jag tror att vi måste lära oss att, precis som i en gammal reklam, skilja på finöl och fulöl. Det finns kött som har väldigt bra klimatvärden. Det ska vi naturligtvis uppmuntra. Det handlar om utegående djur. Det finns också utegående grisar, och det finns ekologisk produktion av höns och kycklingar som har väldigt bra klimatvärden. Produktion från storskaliga djurfabriker som förstör klimatet och skapar övergödning och etiskt är ganska otäcka har jag inga större känslor för.Vi måste lära oss att sortera och välja rätt. För min del handlar det om vissa styrmedel som ursprungsmärkning och ekologisk märkning, men också om konsumentkunskap och information. Jag har en fråga till statsrådet som ju svarar på allmänpolitiska frågor.Den senaste tiden har flera skandaler inom äldreomsorgen uppmärksammats. Man ställer sig naturligtvis frågan: Hur tar vi hand om våra äldre?Sammantaget skapar det bilden av en verksamhet som har stora brister på vissa håll. De missförhållanden som uppmärksammats inom svensk äldreomsorg visar att tillsynen uppenbart inte fungerar. Inom HVB, alltså familjehem för barn och ungdomar, finns det krav på minst två inspektioner . Något liknande krav finns inte inom äldreomsorgen.Min fråga är: Kan regeringen tänka sig att införa liknande krav på tillsyn inom äldreomsorgen som de man har inom HVB? Jag är glad för frågan. Jag tycker att det är ett angeläget ämne. Det handlar ju ytterst om respekten för varje enskild människa i vårt land och om goda levnadsvillkor. Jag är också glad för inriktningen på frågan, nämligen att den inte utgår från vem som driver verksamheten utan från kvaliteten i verksamheten.Jag tror att det behöver göras en del. Det handlar om att stärka kompetensen och kunskapen vad gäller upphandling av äldreomsorg. Det handlar om kunskap och kompetens gällande avtalstexter. Och det handlar inte minst om tillsynen i efterhand. Den äldre som bor på ett äldreboende funderar inte på vem som driver äldreboendet utan på kvaliteten. Den anhörig som undrar hur mamma har det tittar på kvalitetsfrågorna. Det är med den utgångspunkten vi måste stärka kvaliteten. Därutöver är solida finanser i den offentliga verksamheten oerhört viktiga för att vi inte ska få ett nedåttryck i kvaliteten i offentliga verksamheter vilka de än är. Jag tackar för svaret. Jag delar syn att det när det gäller kvaliteten inte har någon betydelse vem som är utförare. Anledningen till att jag tar upp frågan om tillsyn är bland annat det som man kunde se på tv i går om en 80-årig dam som svalt ihjäl på ett äldreboende. Först efter två anmälningar och detta dödsfall genomförde en tillsyn på det aktuella boendet. Det kan inte vara så att någon måste dö innan man gör en tillsyn. Vi menar att det behöver göras en översyn av hur detta fungerar, eller rättare sagt inte fungerar. Det är något som vi inom naturligtvis kommer att driva vidare eftersom detta är en oerhört viktig fråga. har man vid tillsynen inte kunnat finna kvalitetsskillnader som är huvudmannaberoende, det vill säga beror på om boendet drivs enskilt eller kommunalt. Men regeringen avser ändå att lämna ett uppdrag till för att samla resultaten från all tillsyn för att få en bättre grund för att se om det finns skillnader i kvalitet men också om det finns skillnader vad gäller risk för allvarliga misstag. Jag tror själv att utgångsläget i diskussionen om äldreomsorg, skola och sjukvård alltid måste vara individen och individens rätt till verksamheter som håller hög kvalitet. Då är vi tillbaka i att man när det finns en mångfald av aktörer måste se till att man har kompetens att göra bra upphandlingar och skriva bra avtal och att man också har kompetens att utvärdera. Blev det som vi avsåg? Man måste se till att finna eventuella missförhållanden oavsett vem som driver verksamheten så att inte enskilda människor hamnar i kläm. Jag har en fråga till . Miljö- och klimattoppmötet i är i full gång. har du meddelat mig i ett skriftligt svar, som jag tackar mycket för, att de internationella subventionerna till fossila bränslen har ökat kraftigt . har gett stöd inom ramen för till bygget av ett av världens största kolkraftverk i , Medupi Station. Flera andra länder i röstade nej. Jag har en fråga. Kan du lova, , att aldrig någonsin mer ge stöd till fossila energikällor? Det frågeställaren refererar till är ett generellt bidrag som har lämnats till inom ramen för biståndsbudgeten för att bistå länder inom eller länder som behöver bygga ut sin energiförsörjning. pågår det inom ett arbete för att långsiktigt styra över till alternativa energikällor. Det som jag kan säga här är att jag kommer att försöka följa detta arbete inom ramen för min ministerportfölj därför att jag tror att framtiden ligger inom alternativ energi. Nej, , detta var ett separat beslut inom . Flera andra länder röstade nej, till exempel . Byggandet av detta kolkraftverk kommer att leda till utsläpp av koldioxid . Det är ungefär hälften så mycket som släpper ut - otroligt stora utsläpp. hade kunnat välja att säga att vi i stället satsar på utbyggnad av förnybar energi i och i andra utvecklingsländer. Jag upprepar frågan. Kan ministern lova att aldrig någonsin mer ge stöd till bygge av fossila energikällor eftersom i internationella överenskommelser har slagit fast att subventioner till miljöfarlig verksamhet ska fasas ut? Vi försöker från regeringens sida komma åt denna problematik genom de diskussioner som vi har inför som äger rum om lite drygt . har där arbetat mycket hårt för att få in en text i det förslag till konklusion, summering, av konferensen som handlar om att subventioner till fossil energi successivt ska avvecklas. Det tycker jag är mycket bra. Jag hade gärna sett starkare skrivningar än så. Men jag tror att det förhandlingsarbete som vi gör inom ramen för om hållbar utveckling i kommer att ha stor betydelse. Det innebär också att det där sätts riktlinjer för hur ska investera. Detta i kombination med strategin för förnybar energi inom tror jag kommer att innebära en förändring i arbetssätt. Det är någonting som jag står bakom även om det inte tillhör min ministerportfölj. Jag har en fråga till försvarsministern som jag ställer med anledning av den senaste tidens mycket uppmärksammade händelser kopplade till SOS Alarm. Så sent som i går kom en dom från som aktualiserar dessa frågor. Jag tror att få saker är så viktiga för människor som att kunna känna sig helt trygga med att om någonting skulle hända - om man blir sjuk eller råkar ut för en olycka - finns det bra hjälp att tillgå. Denna hjälp måste finnas oavsett var någonstans i landet man bor och oavsett vilken åkomma det gäller. har granskat ett antal enskilda ambulansärenden och haft en del synpunkter och konstaterat en del brister. Min fråga till försvarsministern är: Vilka åtgärder vidtar regeringen för att den som ringer 112 ska få ambulans lika snabbt oavsett var i landet man bor? Få saker har väl engagerat så många svenskar som detta. Regeringen har beslutat tillsätta en utredning som ska göra en översyn av hela alarmeringstjänsten. Utredningen ska titta dels på alarmeringsavtalet mellan staten och SOS Alarm, dels på de anknytande tjänster som finns inom allmän ordning, säkerhet och hälsa, det vill säga kopplingen till polis, räddningstjänst och ambulans. Det är oerhört viktigt att säkerställa att det finns en välfungerande kedja, en obruten larmkedja, från det att någon ringer tills ambulansen kommer på plats. Utredningen ska också titta på de konsekvenser som det kan få att flera operatörer numera tillhandahåller tjänster för utlarmning. Utredningen ska bedöma och föreslå vilka delar inom allmän ordning, säkerhet och hälsa som ska ingå i alarmeringstjänsten och föreslå hur alarmeringstjänsten ska vara organiserad och beskriva hur det offentliga åtagandet framöver ska utformas. Allt detta beslutades . Jag tackar för svaret. Jag delar, som sagt, uppfattningen att det är få saker som berör så många människor så mycket som just detta. Min följdfråga till försvarsministern blir vilka förändringar som han ser framför sig skulle kunna bli följden av detta. Syftet är att skapa förtroende för hela alarmkedjan från det att man ringer tills ambulansen står på gatan redo att hjälpa till. har, precis som sades här tidigare, granskat ett antal ärenden. De omfattas dock inte av alarmeringsavtalet i sig utan av särskilda avtal som i nästa led sluts mellan SOS Alarm och landstingen. ser att det har funnits brister vid bedömningar och prioriteringar. Man har också pekat på att SOS Alarm måste säkerställa att personalen har rätt kompetens för att göra oerhört allvarliga och viktiga bedömningar.Vi har också sett hur fyra landsting har slutit avtal med enskilda företag för utlarmning av ambulans, alltså nästa steg efter att en enskild person har ringt till 112. Kartan i alarmeringstjänsterna har alltså börjat förändras, och då måste vi tillse att hela kedjan fungerar väl också med dessa nya förhållanden. Jag vill rikta min fråga till miljöminister . Det värsta som kan hända är att vi inte kan bygga vidare på Kyotoprotokollet. Så skriver ledande klimatforskare . Det är förstås ett stort bekymmer att Kyotoprotokollet omfattar av de totala utsläppen, att tiden för Kyotoprotokollet går ut och att det sker som miljökonsekvenserna är så alarmerande och så allvarliga. Därför är det viktigt att en brygga nu byggs för att rädda Kyotoprotokollet till att omfatta alla stora utsläppsländer.Min fråga till miljöministern är: Hur ser förhandlingsläget ut, och hur kan och EU tillsammans medverka till att driva de här förhandlingarna till framgång? Herr talman, ärade åhörare! Jag vill tacka frågeställaren för frågan.Vi har en klimatkonvention som väldigt mycket handlar om arbetssätt och olika mekanismer, och vi har ett Kyotoprotokoll. I siffror har länderna i fråga lovat hur mycket de ska sänka sina utsläpp.Det är sorgligt att det är bara en liten grupp länder, att det bara är - förutsatt att det hela blir något så när vettigt - och de fattiga länderna som under samma förutsättning vill ha Kyotoprotokollet. Totalt handlar det bara om av världens utsläpp. Det gäller att försöka samla fler kring de här texterna - det finns också regler för hur de fattiga länderna ska få de klimatprojekt som de behöver hemma. Vi behöver också jobba med en framtida överenskommelse. Då blir protokollet som en brygga över till den stora överenskommelse som vi ser framför oss. Jag fortsätter med en följdfråga: Vilken bedömning gör miljöministern när det gäller att nu ska kunna agera och att tillsammans med EU ska kunna förmå allt fler länder att ansluta sig till Kyotoprotokollet så att vi inte spolar ut barnet med badvattnet? Det är mycket viktigt att vi behåller det här embryot för att kunna bygga vidare. Man kan säga att det är som en surdeg som behöver bevaras för att vi sedan ska få en riktigt stor deg. Det var en väldigt bra bild, måste jag säga.Jag tror att har tre väldigt viktiga roller i det här svåra förhandlingsarbetet: Dels kan vi inta en medlande roll mellan industriländer och fattiga länder, helt enkelt därför att vi har goda kontakter. Dels kan vi bidra oerhört mycket när det gäller tekniköverföring eftersom vi har kommit väldigt långt när det gäller avfallshantering, alternativ energiproduktion, fjärrvärmefrågor etcetera och eftersom vår energimix är så pass bra som den är. Dels är en väldigt stor bidragsgivare. Vi har väldigt många projekt i de fattiga länderna som ju behöver ställa om för att klara både klimatfrågan och tillväxtfrågan. måste vi adressera det som är miljö och klimat och det som är fattigdomsproblematik som ofta är mycket beroende av varandra.Med full kraft går vi nu in för det här arbetet. Jag hoppas att det går bra. Tack också för den senare frågan! Också jag har en fråga till miljöministern.De traditionella glödlamporna fasas nu ut efter en tidsplan som sträcker sig över tre . Tekniken är åtminstone - jag vet att det finns så gamla lampor.En gammaldags glödlampa med tråd är gasfylld och ska återvinnas som miljöfarligt avfall hos kommunernas återvinningscentraler. Så har det varit väldigt . De gamla glödlamporna ersätts, som bekant, huvudsakligen med det som kallas för lågenergilampor som i liten mängd innehåller det i förbjudna ämnet kvicksilver. Därför måste också dessa glödlampor lämnas in på samma ställe, men som elektronik.Trots att både gamla och nyare glödlampor ska sorteras bort från hushållsavfall och att övergången varat finns det betydande problem med insamlingssystemen och också en bristande tilltro till glödlamporna som sådana.Därför är min fråga till miljöministern: åtgärder vidtar regeringen för att åstadkomma en bättre insamling av lågenergilampor? Jag vill först tacka för frågan.Det finns en bakomliggande anledning till att vill fasa ut den gamla sortens oerhört energitörstiga glödlampor. Vi måste gå mot ett mer energisnålt samhälle. Därför har vi nu lågenergilampor. har det, precis som frågeställaren säger, varit känt att nämnda teknik ska införas och att ett förbud träder i kraft i Sverige.I har branschen ett ansvar för att detta avfall samlas in och tas om hand. I det här fallet räknas det som farligare än annat just eftersom det innehåller kvicksilver. Jag är oerhört besviken över att branschen inte har klarat detta, och jag har kallat till ett möte med branschen där man får förklara hur man åstadkommer att avfallet tas om hand. Regering och riksdag har gett branschen ett förtroende när avtal slutits om uppsamling av det här avfallet. Det förtroendet måste branschen visa att den förtjänar. Det är riktigt att energiåtgången är mycket större för gamla glödlampor än för nya. Energi kan ju också produceras med hjälp av kolkraft. Kolförbränningen i ger upphov till betydligt större utsläpp av kvicksilver än lågenergilamporna gör. Man kan således säga att det som görs i för att minska energiförbrukningen också bidrar till en minskning av utsläppen av kvicksilver.Redan 2009 beslutade regeringen att förbjuda kvicksilver. Ändå finns det kvar och riskerar att spridas i kretsloppet bland annat med hjälp av nämnda glödlampor. Vad gör regeringen för att åstadkomma en snabbare utfasning även av lågenergilampor med kvicksilver - detta till förmån för en ny och bättre teknik? Det är mycket som sker när det gäller utvecklingen av belysningstekniken och av energiproduktionen. Det är väldigt sällan någon nämner att också kolel ger upphov till kvicksilverutsläpp. Men där tror jag att vi har ett åtgärdsbatteri.Internationella förhandlingar pågår om kvicksilvret. Vi har just nu ett läge där man är aktiv, och är mycket pådrivande. Från början var det ett svenskt initiativ att förbjuda kvicksilver. Det är inte många länder som har ett sådant här nationellt förbud. Detta är oerhört viktigt eftersom kvicksilver är ett miljögift och är giftigt för människor.För oss gäller det att se till att spåra alla kvicksilverkällor, alla gamla utsläpp och alla fickor av kvicksilver som finns runt om i samhället samt att sanera så att vi får ett kvicksilverfritt samhälle.Både i det globala och i det nationella perspektivet är frågan om insamling av lågenergilampor naturligtvis oerhört viktig. Jag kommer att informera om utfallet i samtal med branschen. Min fråga riktas till kulturministern.Beredningen av scenkonstpensionerna är färdig i , och snart finns det ett andra tillkännagivande från kulturutskottet om att frågan bör få en slutgiltig lösning. Därför kan vi räkna med att en sådan snart är här.I samband med det vill jag till kulturministern ställa frågan: Vilka kulturpolitiska mål anser du att ett kommande system för scenkonstpensionerna ska uppfylla? Anledningen till att vi ministrar här lite grann konfererat är att frågan om scenkonstpensionerna egentligen ligger på departement, så den frågan får han svara på.Jag uppfattade att ville veta vad som gäller som kulturpolitiska mål. Delvis handlar det om olika frågor. fattade beslut om en ny kulturpolitik med nya nationella mål. I dessa ligger bland annat frågor om kvalitet, kultur för alla i hela landet och, inte minst, ett nationellt mål om att kultur för barn och unga ska prioriteras och stärkas. Det gäller naturligtvis samtliga institutioner, såväl museer som scenkonstinstitutioner.När det gäller frågan om scenkonstpensionerna kan jag säga att diskussionerna kommer att fortsätta. Vi har också noterat det gemensamma tillkännagivandet bland annat från kulturutskottet. Frågan lär beredas igen. För någon vecka sedan var civilminister på besök i kulturutskottet. Han var tydlig om att beredningen av förslaget var klar på . Men han antydde också att det var oklart hur systemet skulle konstrueras, vilka kulturpolitiska mål det skulle möta.Systemet kommer att se annorlunda ut beroende på vilka mål vi bestämmer att det ska möta. Därför ville jag höra vad kulturministern anser vara de viktigaste kulturpolitiska målen med ett nytt system för scenkonstpensionerna. Det är som sagt utredningens förslag som har funnits på regeringens bord. Det är det som har beretts. Det vi har konstaterat är att vi inte har kommit fram med en lösning på denna fråga. Jag som statsråd har ansvar för den tekniska delen av pensionsfrågorna. Jag har ansvar för alla statliga pensioner via , och scenkonstnärernas pension har varit kopplad till detta. Dessa frågor fortsätter vi att diskutera, men krävs så att säga några nya inspel i diskussionen. Det är dessa diskussioner som måste föras på nytt, eftersom det förslag vi har berett inte har gått att få någon samstämmighet kring eller hitta en bra lösning på. Min fråga går till statsrådet och handlar om översynen av den statliga förvaltningen och regionfrågan. Det pågår en översyn av den statliga förvaltningen för att den ska bli mer samordnad och ändamålsenlig. Vi kommer sannolikt att få färre län och färre länsstyrelser . Parallellt med detta arbete pågår ett arbete i kommuner och landsting med att skapa nya regionkommuner. Utredningen om den statliga förvaltningen ska vara klar . Min fråga till statsrådet är: Hur arbetar departementet med dessa frågor som kan komma att innebära en väldigt stor förändring av svensk statsförvaltning och en stor förändring av kommun- och landstingsgränser? Det frågeställaren nämner är stora och viktiga frågor som diskuteras. Det är två spår som det arbetas med parallellt.Först har vi detta att staten behöver se över den regionala strukturen för sin myndighetsutövning. Där ingår länsstyrelsestrukturen, men också hur övriga statliga myndigheter som finns på regional nivå ska vara strukturerade .