kam-fs · GZC120111027fs · 2011-10-27 14:00:00 — Men det har också av och till diskuterats historia, vilket jag anser är mycket angeläget.Under de senaste dagarna har jag noterat att det även bland starkt politiskt aktiva människor med betydande förtroendeuppdrag finns uppenbara brister i politiskt historiska kunskaper, exempelvis att rösträtten har erövrats i vårt land konfliktfritt och att alla partier har bejakat den. Det är tråkigt att det finns så begränsade kunskaper.Jag undrar: Delar statsministern min oro för historieokunskapen? Avser han i så fall att vidta några åtgärder för att förbättra den? Vi har väldigt ofta diskussioner om att sätta just historieämnet i högsta sätet av det enkla skälet att vi noterat att människor glömmer. Vi har också noterat att politiska företrädare för olika partier är särskilt farliga när det gäller att försöka vrida till historien på ett sätt som ibland passar det egna partiets historieberättelse mer än andras. Mitt parti är på något sätt bara ett av dem, absolut, och inte obefläckat.Vi ska notera att det faktiskt var en väldigt som ägnade åt att utveckla sin demokrati, någonstans . Det kan vi påminna om, när vi nu diskuterar omvandlingen i och och undrar, när det nu har gått , varför inte en demokrati har kommit på plats, är att det i vårt land tog ungefär innan vi fullt ut fick demokratin på plats och också kvinnlig rösträtt.Av detta ska vi lära och detta ska vi minnas, och därför är historieämnet mycket viktigt. 113 000 människor söker jobb i . Dessutom hänger verksamheten för och dess underleverantörer på en mycket skör tråd. hotas hundratals jobb när lägger ned sin verksamhet i . Att man lovar de anställda annan sysselsättning på andra orter i landet hjälper kanske några men långt ifrån alla. Utöver detta minskar regeringen anslaget till högskolan och gymnasieutbildningen i området. Det hopp som finns i regeringens budgetförslag för de anställda inom industrin är sänkt krogmoms. Detta skänker inget vidare stort hopp.Mina frågor till statsministern är: Vad gör regeringen konkret för att stärka de anställdas möjligheter att få jobb? Vad gör regeringen för att skapa nya jobb inom industrin i Uddevalla- och Trollhätteregionen? Det viktigaste vi gjorde var att inte lyssna på alla de oppositionsröster som likt i andra länder tyckte att vi skulle köra de offentliga finanserna i diket. Vill man säkerställa att investeringar försvinner från landet och jobb försvinner ska man bedriva den politik som i stor utsträckning bedrivits runt om i av dem som har ropat på mer av allt till alla. Vi har varit försiktiga. Vi har urstarka offentliga finanser och en välskött ekonomi. Det är den bästa grunden för att jobben ska kunna växa till.Låt mig också påpeka att ungefär 300 000- 500 000 nya jobb växer fram i svensk ekonomi . Min uppfattning är att den svenska modellen är som allra bäst när den hjälper till omställning från jobb som inte klarar konkurrenskraften till jobb som gör det och som finns i sektorer av ekonomin som växer. Jag ser gärna att det är i såväl verkstadsindustri som andra branscher, men det måste i grunden handla om företag som är konkurrenskraftiga och kan producera varor och tjänster med vinst och har långsiktig överlevnadsförmåga. Vi ska ställa om så att de som söker och får jobb kommer till dessa sektorer. En stor yrkeskategori i är lärarna. Lärarkåren utgörs av 150 000-200 000 personer. Vi vet alla att lärarlönerna är låga. Det har även olika företrädare för regeringen medgett.Den karriärutvecklingsreform som regeringen lanserar ger lärarkåren . Vi har räknat ut att det blir kaffepengar till lärarna.Mina frågor till statsministern är: Hur kan regeringen garantera att lärarna får höjda löner? Vad kommer regeringen att göra?Ni minskar ramanslaget till kommunerna med 3 miljarder som ni överlämnar åt kommunerna att själva verka för löneökning. I förhandlas och sätts löner av arbetsmarknadens parter, i detta fall representerade av lärarrepresentanter och Kommuner och Landsting. Det är alltså kommunerna som är arbetsgivare till landets lärare.Det är populärt bland rikspolitiker att ropa på högre löner trots att de är väl medvetna om, får man hoppas, att de inte har något inflytande över detta. Att lova på områden där man själv inte har makten är ett sätt att föra debatt som jag inte är säker på att alla medborgare blir imponerade av.I tjänar en gymnasielärare med utbildning strax . Alliansregeringen har förstärkt plånboken för dessa lärare med via de inkomstskattesänkningar vi har gjort. Märkligt nog har protesterna från oppositionen varit högljudda. Man har ansett att det är felaktiga satsningar att lärare på detta sätt har fått nästan mer netto varje månad.Det är bra om ser över hur man ser på sänkta inkomstskatter eftersom det är bra för alla, också för lärarna. Detta är nämligen något som kan ha inflytande över till skillnad från hur lönerna sätts av arbetsmarknadens parter. Utan företagarna stannar . Särskilt i dessa turbulenta tider med ekonomisk kris som har lamslagit delar av är det viktigt att bibehålla och öka de svenska företagens innovations- och konkurrenskraft och att underlätta för flera att satsa på företagande.Min fråga till statsministern är: Vad gör regeringen för att det ska bli enklare och mer lönsamt att starta och driva företag i ? När man mäter innovationskraft i länder över hela världen - det har kommit sådana mätningar - hamnar som nummer ett i världen när det gäller förmåga att skapa innovationsmiljö och innovationskraft i vår ekonomi. Det tror jag beror på att här finns goda förutsättningar att enkelt starta företag. Det finns förbättrade ekonomiska möjligheter efter att vi har tagit bort många skatter, sänkt skatter som har tyngt småföretagande och innovativt företagande, tillfört forskningsresurser och utökat förmågan att kommersialisera forskningsslutsatser i och kring våra högskolor och universitet. Allt detta hänger ihop och skapar ett innovationsklimat. Vi gör nu liknande satsningar bland annat när det gäller innovationsfonden för inland för att det också ska vara möjligt att i olika delar av finna ett stöd för att gå från en idé till ett eget företag till att vilja växa. Så får vi fram fler jobb. Jag skulle vilja höra statsministerns bedömning av den uppgörelse som gjordes inom EU. Är det början på slutet för den europeiska skuldkrisen?En aspekt av denna uppgörelse och den serie av uppgörelser som har gjorts under är att den mindre gruppen som inte hör till fördjupar sitt samarbete och sin ekonomiska integration. Är det ett problem för att vi hör till en grupp som inte har samma inflytande som den som går före? , och har det tagits flera viktiga steg som ger grund för viss optimism. Vi börjar nu hantera den omfattande finanskris som övergått till en skuldkris. Här pekas tydligt ut att vissa länder måste göra mycket mer för att reformera sig och möta sina problem. Särskilt nämns , och . Man pekar också på att har gjort påtagliga förändringar och reformer som möts av positiva marknadsreaktioner, vilket visar nyttan av att börja åtgärda sina problem.Det råder viss optimism, men mycket återstår att göra. Det är tekniskt komplicerat och handlar om mycket stora värden.I EU-samarbetet ingår 27 medlemsländer. 17 av dem har euron som valuta. vill dessa länder träffas för att fördjupa sitt eurosamarbete. står utanför till följd av folkomröstningsnejet 2003, och det får vi respektera. Det leder dock till att det hålls viktiga möten där inte är närvarande.Vi vill säkerställa att det inte påverkar vår vilja att den inre marknaden ska fungera eller konstruktionerna av bankerna, för det har påverkan på det. Därför var jag också närvarande vid ett möte som handlade just om dessa aspekter. Vi har under frågestunden hört att allt fler står utanför den omställningsförsäkring som a-kassan innebär. Vi har också hört att har så många varit beroende av försörjningsstöd. Detta skulle möjligtvis kunna ha ett samband.Jag noterade också att statsministern gav och övriga oppositionen skulden för att vi inte har fått en obligatorisk a-kassa på plats. Jag tolkar det som att Alliansen är överens i frågan.Om det skulle finnas en majoritet i för en obligatorisk a-kassa, kommer regeringen då att lägga fram ett sådant förslag ? För mig handlar förmåga till omställning inte bara om en enskild del av socialförsäkringarna utan om ett system av en lång rad åtgärder. Det handlar om hur Arbetsförmedlingen jobbar, hur omställningsförsäkringar i kollektivavtal på den svenska arbetsmarknaden används och hur vi har byggt ut olika delar av arbetsmarknadspolitiken till stöd för omställning från jobb som möjligen försvinner till jobb som växer fram i en konkurrenskraftig del av ekonomin.Under förra mandatperioden utredde vi hur man skulle kunna utforma en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Problemet var att vi inte tyckte att vi hittade en formel som underbyggde vår arbetslinje - att drivkrafterna för jobb skulle vara tydliga och att vi satte arbete före att som arbetslös leva utanför arbetsmarknaden med olika former av ersättningar. Dessutom byggde förslaget på väldigt höga avgifter, vilket av många skulle uppfattas som en tung indirekt beskattning. Därför valde vi att inte gå vidare med det.Vi i Alliansen har skrivit att vi är beredda att titta på en lösning om den går att förena med arbetslinjen. Man måste dock hitta en utformning, rent tekniskt, som också gör det möjligt. Pensionärerna har under en följd av år med rätta klagat över att de har släpat efter när det gäller skattesänkningar och de villkor som de har jämfört med när de var yrkesverksamma.Jag skulle vilja att statsministern utvecklar hur alliansregeringen genom det gemensamma arbetet inom ramen för den har stärkt ställningen för de sämst ställda pensionärerna i närtid och talar om hur det ser ut med löftet om ytterligare en skattesänkning. Landets ålderspensionärer är en snabbt växande andel av vår befolkning. Det kommer att se ut så även . Vi talar om 1,8 miljoner medborgare som är . En hel del av dem fortsätter att arbeta längre upp . Det är viktigt att påpeka att inte alla pensionärer i landet har samma ekonomiska förutsättningar. Här finns de som förvaltar de största förmögenheterna i och de som lever med de minsta ekonomiska marginalerna. Det måste man ta hänsyn till när man utformar förslagen.Alliansregeringen har i tre steg sänkt skatten för landets pensionärer med motsvarande nästan 13 miljarder. Det har ingen regering gjort före oss. Det har inneburit allt från 5 000 till 10 000 mer för landets ålderspensionärer, lite beroende på vilken ekonomi de har. Med bland andra som pådrivare tog vi nu senast fram en ökning av bostadstillägget som vi ser en uppräkning av både garantipensionärernas och inkomstpensionärernas pension . Det innebär mer . Det löfte vi har kvar att leverera är 2,3 miljarder. Jag är övertygad om att kommer att vara pådrivande. Vi återkommer till det när det finns utrymme i de offentliga finanserna. Runt omkring i höjs rösterna alltmer för att EU-budgeten ska finansieras med egna medel. Det som kanske har fått mest uppmärksamhet är det som kallas för en transaktionsskatt på finansiella tjänster. Vi har erfarenhet av det i . Det finns uppenbara risker som den skatten kan medföra för svensk ekonomi i den finansiella sektorn som har anställda upp mot 140 000 personer, och den kan enligt vissa bedömningar ha 5 procents inverkan på svensk bnp. Vilka andra faror för svensk ekonomi ser statsministern med att en sådan skatt införs? Många är upprörda över bankerna. Man tycker att de ska betala. Det finns metoder för att säkerställa att inte skattebetalare täcker deras förluster. Jag har nämnt det i tidigare frågesvar. Det finns också sätt att få dem att betala skatt. De är stora bolagsskattebetalare, tycker vi mer effektivt.En finansiell transaktionsskatt har som sagt negativa egna erfarenheter av. Vi har sagt att om den införs globalt av alla länder kan den möjligen fungera i någon mening, men i samma stund som inte alla inför den kan kapital förflyttas dit där transaktionsskatten inte tas ut. Kapital rör sig numera snabbt i vår värld. Det var också den svenska erfarenheten.Vi förutser att och en lång rad andra länder inte kommer att gå med på detta. förs en diskussion om huruvida vi ska genomföra den i EU eller till och med bara i eurozonen.Vår uppfattning är att den förmodligen inte kommer att fungera och att den inte kommer att ge stora inkomster. Den kommer att göra att transaktioner flyttar bort från oss. Det troligaste just nu är kanske att man diskuterar den för eurozonen. De stora vinnarna av det kommer kortsiktigt förmodligen att vara och och möjligen , det vill säga de länder som ligger med stora finansmarknader vid sidan av eurozonen. Det beror, som sagt, på att det är ett mycket trubbigt instrument. Det finns annat som är mer verkningsfullt om man vill säkerställa att banker och finansiella institutioner betalar skatt. Låt mig återkomma till min tidigare fråga om den här uppgörelsen som enligt min och, som antytts, även statsministerns mening är väldigt betydelsefull.Av innehållet i uppgörelsen förefaller det mig som om det är och de nordeuropeiska länderna, inte minst och , som har haft en hållning. Det är väl den som i stor utsträckning genomsyrar uppgörelsen. Om hade varit med ända in i mål - statsministern fick vara med ända till - hade väl uppgörelsen inte blivit särskilt mycket annorlunda. Har inte ett viktigt bidrag att komma med i sådana här sammanhang genom att vi har en tradition av att i förhandlingar och problemlösningar i politiken diskutera vad problemet är och vilka åtgärder vi kan vidta för att komma till rätta med dem - det vill säga en mål-medel-analys och ett rationellt förhållningssätt? Jag vill gärna tro det i alla fall, och vill gärna höra statsministerns reflexion över innehållet i uppgörelsen. Det finns ju ett skäl till att har en intressant erfarenhet. Vi har haft återkommande djupgående kriser. Vi har förhoppningsvis lärt oss en hel del av det. är ett av de länder i som har störst finanssektor i förhållande till sin ekonomi. Mycket av finanskrisen handlar just om en kris i finanssektorn.Vi behöver den för att finansiera företag och jobb, men den har inbyggd instabilitet om man inte säkerställer att man skapar motståndskraft och förmåga att ta förluster i systemet.Storbritannien är ett annat exempel. är, som jag nämnde, ett tredje. I dessa länder har vi kanske tydligare behövt diskutera hur vi säkrar metoder för att det inte ska gå snett. Det tycker jag att det har funnits stor respekt för. Det har gjort att har kunnat vara pådrivande. Jag nämnde den så kallade backstoppern, det vill säga en europeisk bankakut som faktiskt fortsatt diskuteras. Som jag nämnde i ett tidigare svar håller jag med om att det nu tas viktiga steg som har varit efterfrågade. Men de måste följas upp med en tekniskt mycket komplicerad lagstiftning och åtgärder innan allt är på plats. Mer kan möjligen också behövas.