kam-fs · GZC120111020fs · 2011-10-20 14:00:00 — Där ryms flera av de frågeställningar som har. Det finns också en proposition aviserad i propositionsförteckningen. Men eftersom det här arbetet finns på kan jag inte svara på detaljfrågor om hur långt varje enskild fråga har kommit. Tack för det delvisa svaret! Men man tar också upp det här med att ska bli lag. Jag vet att det finns en majoritet i för att det ska gå igenom. Jag antar att också driver på i den frågan, så att vi kan uppfylla det som barnrättskommittén kommer fram till.De här frågorna kommer också fram i kampanj som pågår , som handlar om att bekämpa sexuellt våld mot barn. Alla regeringar i har ställt sig bakom kampanjen. Det handlar om att se över lagstiftning men också om att jobba på ett förebyggande sätt. Ett sätt är att stärka barnets rätt, och det går att göra genom att stärka det lagliga skyddet.Man kan inte, tycker jag, bara säga: Ja, men det finns ett förslag som ligger och väntar. förväntar jag mig mer av barnminister när det gäller att stå upp för barnets rättigheter här. Barns rättigheter är i de flesta samhällen ganska svaga. Det är min mening. De behöver stärkas, också i vårt land.Vi har krokat arm med Kommuner och Landsting som jobbar med en handlingsplan för hur man kan implementera på det lokala planet. Det är ett mycket viktigt arbete. Dessutom har vi, precis , gjort färdigt en kartläggning där vi har tittat på svensk lagstiftning i ljuset av . Det ska jag alldeles snart få en föredragning om.Om det finns brister och om det finns luckor i svensk lagstiftning där vi inte till fullo täcker finns det anledning att vidta åtgärder.Vi har också tittat på de länder som har inkorporerad i sin nationella lagstiftning, huruvida det stärker barns rättigheter eller inte.Mitt parti, , har precis som säger åsikten att bör införlivas i svensk lag och att det därmed skulle stärka barns rättigheter. Jag har en fråga till statsrådet gällande strandskyddet.Jag kommer från län. Där har vi en lång kuststräcka, och hela är fyllt av sjöar. är det till stor del glesbygd. Därför välkomnade vi den här strandskyddslagen, när den kom. Vi hoppades att vi lättare skulle kunna bebygga strandnära och få ett attraktivt boende för inflyttande eller få befolkningen att stanna kvar.Nu säger vår länsstyrelse att det har blivit svårare att bygga strandnära och att de här dispensreglerna har blivit hårdare. Det var inte riktigt vad vi tänkte oss. Jag kan förstå det om det rör sig om ett tätbebyggt område där man har bebyggt allt och den biologiska mångfalden är hotad. Men här gäller det glesbygden. Därför undrar jag: Var det meningen med lagändringen? Nej, syftet med lagen var att man skulle få en mer flexibel tillämpning i de delar av där trycket på strandnära områden är mindre och behålla ett starkt skydd i de områden där exploateringen är stor.Men vi har sett att lagen inte fullt ut har blivit som det var tänkt. har vi i budgetpropositionen anslagit pengar och också gett uppdrag för att följa upp lagstiftningen och se till att kunskapen om hur lagen ska användas ökar. Vi märker nämligen att de kommuner som gör på rätt sätt ofta utnyttjar lagen på ett bättre sätt. Det handlar mycket om att man i förväg ska peka ut de områden i kommunen där man kan tänka sig att tillåta mer strandnära bebyggelse, så att det inte blir på ad hoc-grund som olika beslut fattas.Gör man det på rätt sätt och identifierar områden där man kan ha en mer generös tillämpning av regelverket kan man också tillåta mer strandnära bebyggelse i områden med exempelvis lågt exploateringstryck. Det är så lagen är tänkt att användas.Vi har satt av resurser till och länsstyrelserna för att de ska kunna informera om lagen bättre men också följa upp lagen, så att vi får en bättre tillämpning av det hela. Jag har också sett att de här tillskotten finns i budgeten. Jag är mycket tacksam, och jag hoppas nu att informationen går ut snabbt, för hemma tolkar den på ett sätt.Det finns ett skäl till dispens som gäller angeläget allmänt intresse. Skulle inte regional utveckling kunna inrymmas i den punkten på ett enklare sätt? Så är tanken med lagen. Jag har själv norrländsk bakgrund och vet att det finns enorma ytor med strandnära lägen där det inte finns några som helst hus byggda. Man skulle kunna använda de lägena för att få fler hus byggda och särskilt kanske dra till sig de som vill bygga nytt i områden där marknadspriserna inte är så höga men där det finns ett attraktivt läge. Där ska man ha en mer flexibel tillämpning. Det är tanken med lagen. ska man skydda de hårt exploaterade områdena.De pengar och de uppdrag vi nu ger i budgetpropositionen hoppas vi ska innebära att vi får en tillämpning av lagen som bättre uppfyller lagens tankar. Sedan får vi följa frågan och se om det finns anledning att vidta ytterligare åtgärder. Men de här miljonerna och de här uppdragen till boverk och länsstyrelse tror vi är ett viktigt steg i alla fall för att få en bättre tillämpning av den lagstiftning vi har antagit i . Min fråga går till som är ansvarig för strategiska folkhälsofrågor.Hälsa uppmärksammas alltmer som ett medel för ekonomisk utveckling. I uppskattas de samhällsekonomiska kostnaderna för ohälsa till minst 120 miljarder per år.Just nu pågår konferens om detta. Där samlas länder för att dela erfarenheter och diskutera strategier. 103 stater är representerade och 60 ministrar deltar, men inte svenska ministrar.WHO har uppmanat världens länder att tillsätta folkhälsokommissioner, vilket många länder har gjort, men inte Sverige.Folkhälsa handlar om livskvalitet och livsvillkor, inte bara levnadsvanor. inför en ny lag som har som mål att bidra till en samhällsutveckling som främjar folkhälsa och utjämnar sociala skillnader. Vilka initiativ kommer ministern att ta för att även ska jobba mer aktivt med strategiska folkhälsofrågor som kan bidra till att öka människors livskvalitet? Den fråga som tar upp är av stor betydelse, framför allt för oss som enskilda personer, förstås. Men det spelar också långsiktigt en stor roll för ekonomin.I takt med att vi blir äldre är det klart att många sjukdomar kommer i kapp oss, så att säga. Men vi kan förebygga mycket och skjuta en del av sjukligheten framför oss genom ett klokt arbete. Politiken har en roll att spela även om du och jag är huvudpersoner i våra egna liv och är ansvariga för att ge regi i det sammanhanget.Politiken kan göra mycket. Här fordras det också en samverkan mellan många olika instanser. Det kan handla om förskola, skola, föräldrarna själva, naturligtvis, idrottsrörelsen och det civila samhället för att man ska få så mycket som möjligt att gå rätt. Det handlar naturligtvis också om våra myndigheter.Ett av de viktiga bidragen ska jag återkomma till i nästa svar. har föreslagit att det i ska tillsättas en folkhälsokommission med vetenskapliga experter, just för att titta på hur man ska göra för att minska ekonomiska och sociala klyftor. För även om du och jag har ansvar för vår egen hälsa finns det infrastrukturfaktorer som påverkar. Det handlar om vilken utbildningsmöjlighet man har och vilket stöd man har, så att man slipper att nyttja sjukförsäkringen till exempel.Hur ska man göra för att minska det här? Ja, vetenskapen tyder väldigt starkt på att det finns ett nära samband mellan låg socioekonomisk status och utveckling av ohälsa. Då kanske det inte bara är de enskilda levnadsvanorna utan livsvillkoren man behöver titta på.Delar ministern uppfattningen att vi behöver en folkhälsokommission i ? Jag delar mycket av den beskrivning gör. Sedan är frågan i vilken form det här arbetet bäst bedrivs. Vi har i en myndighet som heter som är särskilt inriktad på detta. Det är något som är väldigt ovanligt om vi ser oss om i världen.Jag tror, som jag sade tidigare, att det är väldigt viktigt att olika verksamheter, kunnande och kompetenser kan gripa in i varandra. Det handlar ju inte bara om att kunna och förstå hur kroppen reagerar på vad vi gör eller inte gör, utan det handlar också om att få in, som för resonemang om, en rimlig och klok fördelningspolitik som uppmuntrar till arbete och som ger stöd när man inte kan arbeta. Det handlar om att ha en ekonomisk politik som gör det möjligt för alla människor att kunna välja en allsidig kost, att motionera och ha kunskap om hur man lever sitt liv på ett sunt sätt.Här fordras alltså samverkan i olika former. Jag tror att vi är överens om målet. Sedan får vi fundera över metoderna för att komma längre än vi har gjort. Det här är jätteviktigt för . Min fråga riktar sig till statsrådet och handlar om att polisen har beslutat att kräva betalt av en idrottsklubb. Man har kommit fram till att gällande lagstiftning ger polisen rätt att kräva betalt för sina kostnader i anslutning till kultur- och idrottsevenemang där huvudmannen är ett aktiebolag.Det här har skapat stor oro i idrotts- och kultur-Sverige, och det väcker många frågor. Borde inte polisens insatser bekostas med skattemedel? Är det rimligt att enbart en del idrottsklubbar och kulturverksamheter drabbas när driftsformen ofta bara är en teknisk detalj i sammanhanget? Innehållet i den faktiska verksamheten är oftast detsamma oavsett driftsform.Jag skulle vilja veta hur regeringen ser på den här problematiken och om man är beredd att se över lagstiftningen för att undvika att villkoren försämras för idrotts- och kultursektor. Det här är förstås en väldigt viktig fråga som handlar om hur vi använder våra skatteresurser, det vill säga medborgarnas pengar. Men det handlar naturligtvis också om till exempel idrottsrörelsen.Låt oss påminna oss om, vilket också sade i sin fråga, att det här handlar om verksamheter som sker på kommersiella grunder. Sådan är lagstiftningen. Vi behöver ständigt fundera över vad som är polisens roll och vad polisen ska göra när uppgifterna är stora och det finns en viss verksamhet som drivs i ett vinstgivande syfte. Är det då så att polisen utan några som helst kostnader ska ta på sig uppgifter som kan handla om för enskilda stora evenemang? Det är den avvägningen vi måste göra.Vi har landat på den linje som är svensk lag: Polisen gör den tolkning som de har presenterat , och vi får naturligtvis mycket noggrant följa utvecklingen för att se om det här behöver följas upp och justeras på något sätt. Tack, statsrådet, för svaret! Tyvärr tolkar jag ändå svaret som att regeringen tänker fortsätta blunda för allvaret i den situation som har uppkommit.Den nya tillämpningen av ordningslagen har redan fått konsekvenser. Till exempel i tvingades man ställa in ett dansarrangemang för ungdomar sedan polisen meddelat arrangören att man skulle bli tvungen att betala för polisbevakningen.Enligt är det orimligt att på det här sättet vältra över statliga kostnader på idrotts- och kulturlivet, och jag tror att risken är överhängande för att dansarrangemanget i bara är det första i en lång rad av idrotts- och kulturevenemang som tvingas läggas ned på grund av det här.Jag undrar hur regeringen kan anse att denna utveckling är förenlig med de uttalade målen om att stärka idrotten, det civila samhället och de kreativa näringarna. Jag tror att det är viktigt att ta seriöst på den här frågan och se de problem som uppkommer när det handlar om, och det är viktigt att understryka detta, kommersiell verksamhet. Där går en tydlig linje. När det gäller den enskilda idrottsföreningen som ordnar en fotbollsmatch eller ett hockeyevent och möter andra lag har polisen fortsatt sin uppgift. Det sker på sedvanligt sätt. Den nya tolkningen har gjorts för verksamheter som är kommersiella, till exempel klubbar som övergår till att bli aktiebolag och kommersiella verksamheter.Vi ser nog verkligheten. Det är skälet till att lagstiftningen finns. Det finns skäl att noga följa vad som inträffar. Regeringen ser den oerhörda betydelsen av idrottsrörelsen och jobbar på många olika sätt för att stärka dess roll. Endast 4 av 100 vuxna personer i är blodgivare. råder det brist på blod. Det beror vanligtvis på att även blodgivare tar semester, men behovet av blod är eller ökande. Även under övriga delar av året är det obalans.Min lokaltidning Katrineholms-Kuriren drev en kampanj för att få in fler blodgivare. Det var ett väldigt lyckat resultat. Över 100 nya anmälde sig varav jag är en.Det behövs helt klart fler blodgivare. Är socialministern beredd att ta initiativ för att öka antalet möjliga blodgivare, exempelvis genom att tillhandahålla information på fler språk eller på annat sätt se till att det blir fler blodgivare? Jag är väldigt glad över frågan. Jag tycker att det är lite genant att vi i ska ha det här problemet. Vi vet att det finns en liten grupp som inte kan eller av olika skäl inte får ge blod, men de allra flesta av oss kan göra en liten insats i form av vår tid och lite omak för att förflytta oss till rätt plats. Det här betyder naturligtvis fantastiskt mycket för de människor som är i behov av blod.Här finns en väl fungerande informationsverksamhet. Det finns också många nya sätt på vilket man arbetar för att nå så många som möjligt, till exempel genom blodbussar här i . Men det är, tror jag, precis som i den tidigare frågan om organdonation, så att väldigt många vet att detta är rätt och är beredda att göra det, men man kommer inte riktigt till skott.Jag tror att informationskampanjer spelar en roll, men vi behöver tänka ytterligare på vad vi kan göra för att få fler att gå från tanke till handling. Kommer informationen att vara på fler språk? Särskilt bland invandrare är det väldigt få blodgivare. Jag får ge ett ovanligt svar: Jag vet inte. Jag tycker för min del att det är viktigt att information finns på många olika språk, eftersom vi ska kunna nå så många som möjligt för att få så många blodgivare som möjligt. Jag lovar att jag ska ta med mig detta till departementet och titta på det. Som tidigare nämnt byggdes endast 125 studentbostäder . Vad blir då konsekvenserna? Jo, runt om i landet tackar förhoppningsfulla studenter nej till sina framtida drömmar, vilket i sig blir ett hot mot den socialdemokratiska tanken om en kunskapsbaserad ekonomi där vi konkurrerar med kunskap och inte rear ut arbetskraften.Vi socialdemokrater vill se en investeringsstimulans för hyresrätter och för studentbostäder. Min fråga till är: Varför en sådan beröringsskräck inför stimulanser för just studentbostäder? Tycker inte att det är dags att ta ansvar för studenternas bostäder? Som jag sade tidigare jobbar vi aktivt med att försöka se vad vi från statens sida kan göra för att ytterligare förbättra möjligheterna att bygga bostäder för unga människor, inte minst studenter. Vi vill gärna försöka söka efter lösningar som innebär att vi förbilligar produktionen av bostäder.För min del känns det mer attraktivt och intressant ur skattebetalarperspektiv att skapa regler som gör det billigare att bygga en studentbostad än att lägga en subvention på det befintliga regelverket.Erfarenheten av subventioner, särskilt när man studerar oppositionens förslag till subventioner, är att de ofta slår ganska blint. De styr ofta mycket hur man ska bygga. De skapar ett beteende hos byggbolag som innebär att man jagar efter att uppfylla bidragsregler i stället för att utveckla sitt byggande. Det är tyvärr erfarenheten av olika subventioner.Jag tror på att skapa långsiktigt stabila spelregler. Jag tror på att skapa större attraktivitet när det gäller att bygga bostäder för unga människor i stället för att subventionera. Jag delar ministerns uppfattning att vi behöver se över regelverket. Även de kortsiktiga lösningar som regeringen föreslår, att man ska hyra in sig, kan behövas på grund av hur bostadssituationen ser ut. Men den politiken leder faktiskt inte till att fler bostäder byggs. Sänkta skatter för dem som redan har bostad bygger inte fler bostäder.Regeringen säger sig vara starkt emot subventioner, men man kan säga att billigare krogmat, byggande av badrum och städhjälp också är subventioner. De ger ändå inte långsiktiga värden, som bostäder faktiskt gör.Sedan har regeringen en riktigt bra subvention för byggande av bostäder för äldre. Tror inte att det finns en möjlighet att använda sig av en subvention för att se till att få i gång byggandet av bostäder för just studenter, som också är en grupp som med sin ekonomi har svårt att efterfråga nya bostäder? Jag tror som sagt att jag hellre prövar vägen att försöka skapa lägre produktionskostnad genom enklare regelverk och liknande saker. Jag vet också att en del av problemet med att vi har byggt för få bostäder för studenter är bristen på detaljplanelagd mark, som är kommunernas ansvar.Jag lyssnar ändå gärna på alla goda idéer. Att vi har ett stöd för att bygga äldrebostäder är därför att där skapas en del gemensamhetsutrymmen, som alltså är utrymmen som annars de boende ska bekosta. Det är väl det som är argumentet för att man har ett stöd för äldrebostäder, förutom de specialbostäder som finns för dem som har stora vård- och omsorgsbehov.Som jag sade har vi också höjt den skattefria gränsen för att hyra ut en del av privatbostaden. Det är ett snabbt sätt att få i gång uthyrning av bostäder. Vi har många villaägare med tomma övervåningar eller tomma uthyrningsdelar som vi skulle kunna få ut på marknaden för att snabbt lösa en del av problemet.Men vi måste som sagt bygga mer, bygga attraktivt och bygga billigare för att därmed skapa bättre villkor för våra studenter. Jag har en fråga till statsrådet är en handelsnation, särskilt när vi pratar om de stora företagen som står för merparten av vår export. När det kommer till de små och medelstora företagen kan vi se att de inte är lika aktiva när det gäller export och internationalisering fast de har kompetensen, kunskapen och produkter som borde passa för export. Mycket arbete görs där och det är jättebra, men det räcker inte utan man måste nog jobba lite mer på Sverigebilden också.Sverigebilden behöver prioriteras och kommuniceras ut bättre för att underlätta svensk handel och även för att attrahera investeringar till . , och är alla tre länder med stora behov av hållbar infrastruktur i form av vägar, vatten, telekom, el och så vidare.Hur avser statsrådet att verka för att Sverigebilden i den arabiska världen ska stärkas? Tack för en viktig fråga!Till att börja med ska jag säga att vi i regeringen är väldigt glada över den överenskommelse som vi nu har tillsammans med Socialdemokraterna om att utöka främjandeverksamheten med och återstående del av mandatperioden. Där ser vi också riktade satsningar just på BRIC-länder, , , och , samt specifikt. Vi har också sagt att vi ska fokusera på regionala exportrådgivare i för att ytterligare hjälpa små företag att komma ut på marknaden.När det handlar om Sverigebilden är vi väldigt glada över att vi precis nu har lyckats lansera på arabiska, en tydlig information om ute i världen och också hur det ser ut här.Jag återkommer i nästa inlägg. Jag vill tacka statsrådet för det informativa svaret.Sverige har mycket att vinna på att stärka samarbetet med de arabiska länderna , och . Som jag ser det är de irakiska flyktingar som kom till efter de två , för att ta ett exempel, en stor tillgång då de dels kan verka som ambassadörer för , dels kan bidra till en återuppbyggnad i sina hemländer.Hur ser statsrådet på att använda dessa för att stärka Sverigebilden? Vi ser att är en stor och viktig kommande marknad. Naturligtvis är vi också väldigt glada och tacksamma över alla de svenskar med irakisk bakgrund som vi har i , ungefär 140 000 personer. Många av dem är också företagare, som naturligtvis kan underlätta väldigt mycket för handel mellan just och Irak.Jag kom , , hem från där jag besökte och . Man slås av hur många människor i som talar svenska och som också har tagit med sig svenska värderingar tillbaka till . Det tycker jag är ett utmärkt sätt att främja Sverigebilden på.Åter till vår nya officiella hemsida. Där riktar vi oss också mycket till unga människor. Vi använder sociala medier för att människor ska se hur ser på demokrati och mänskliga rättigheter, hur vi tittar på arbetskraftsinvandring och hur vi tänker när det gäller utbildning - allt för att underlätta så mycket som möjligt för att fler människor också ska vara välkomna till . Jag vill ställa en fråga till socialförsäkringsminister . Det gäller jämställdhet och föräldraförsäkring. Finns det ett sådant mål eller är det snarare brist på ett sådant mål nu?Tidigare har det funnits ett mål, att andelen män som tar ut föräldrapenning ska öka. , när var tillsynsmyndighet till försäkringskassorna, fanns det ett tydligt sådant mål som man också följde upp kontinuerligt. Det här målet har efter hand tunnats ur och är nu helt borttaget i riktlinjerna till . Det betyder också att utrymme för att förmå till ett mer jämställt uttag av föräldrapenningen minskar eller egentligen inte finns kvar alls.Jag undrar om regeringen helt har lämnat målet om ett jämställt föräldraskap när nu målet inte finns i riktlinjerna till ? Arbetet är så fördelat att detta är mitt ansvarsområde.Precis som säger har regeringen i regleringsbrev till satt ett mål för varje del av verksamheten. I just den här delen handlar det om uttaget av föräldraförsäkringen.Vi lever ju i den föreställningen att människor vet sitt eget bästa, att det är människor själva som ska bestämma och att vuxna par själva kan bestämma hur föräldrapenningen ska fördelas mellan parets båda personer. Det präglar också det mål som regeringen har satt upp för den här verksamheten.Det innebär förstås inte att vi anser att jämställdhet är oviktig. Jämställdhet är det viktigaste argumentet för att ha jämställdhetsbonus i föräldraförsäkringen, och vi ser en långsam men dock ökning av männens uttag av föräldrapenningdagarna. Tack för svaret, socialministern! Det är ganska tydligt att det har skett en förändring när det gäller hur man ser på detta, om man tycker att det är viktigt att ha kriterier för hur och andra ska agera därför att man vill uppnå ett jämställt uttag av föräldraförsäkringen. Det är klart att man kan säga att man har en jämställdhetsbonus, men den har egentligen inte gett någon effekt över huvud taget på ökningen av männens uttag.Dessutom har man det rent kontraproduktiva vårdnadsbidraget. Det ena motverkar ju det andra. Jag kan bara beklaga. Vi från vill ha en individuell föräldraförsäkring där var och en tar ut hälften. Det har gått så mycket bakåt att vi har en regering som inte längre står upp för målet att uppnå ett jämställt uttag av föräldraförsäkringen. Jag beklagar det. Man kan också se det som jag gör, nämligen att regeringen går framåt. Lagstiftningen går framåt på området i att människor betros rätten att bestämma över sina egna liv. Det går en viktig skiljelinje i svensk politik mellan dem som tror sig veta bättre än föräldrarna och dem som anser att föräldrar själva kan bestämma över sina egna förhållanden när barnen är små och i övrigt annars också.Det intressanta med tanke på inlägg är att dessa förändringar skedde . uppmärksammas de och man förfäras, trots att vi ser en fortsatt ökning av männens uttag av föräldrapenningdagarna. Det är positivt. Det går långsamt. Regeringen försöker stärka med hjälp av jämställdhetsbonusen så att det blir en jämställd ordning där man undanröjer hinder som gör att män och kvinnor gör olika av strukturella skäl. Just nu pågår Natos årliga krishanteringsövning CMX i . deltar tillsammans med 28 Natoländer samt med tjänstemän på militärpolitisk nivå. Övningen innehåller moment som kan utvecklas till att handla om Natos kollektiva självförsvar, så kallade artikel 5-moment. Detta kan man få bekräftat på Natos hemsida och av det estniska utrikesdepartementet.Den svenska linjen brukar handla om att vi grundar oss i den militära alliansfriheten och deltar i övningar och operationer som är fredsfrämjande och fredsframtvingande.