kam-sf · GZC120111215sf · 2011-12-15 14:00:00 — Resultatet enligt forskning är att det blir lägre bemanning och därmed sämre kvalitet, något som vi har sett i . Men upphandling sker på flera områden.I har man upphandlat vård för tortyrskadade. Även här är det lägsta anbud som vunnit upphandlingen, trots företagets bristande erfarenhet på området.Min fråga till statsministern är följande: Anser statsministern att principen lägsta pris till nackdel för kvaliteten är ett bra sätt att värna god vård för äldre, sjuka eller tortyrskadade? Regeringen har fattat beslut och också presenterat en överenskommelse med SKL om ytterligare medel till svensk äldreomsorg och bland annat om en översyn av de regler som är kopplade till upphandlingsprocesser. Det är i syfte att mer uppmuntra och tydliggöra kvalitetsaspekter i upphandlingen, det vill säga att rimligen måste kvalitet vara det som är det vägande. Det kan ibland till och med innebära att man inte tar det som har lägsta pris. Det är för att säkerställa att både uppföljning och utvärdering ska fungera bättre framöver. Hur ser statsministern på riskerna för en uppdelning av EU med olika inflytande över budget och ekonomisk politik? Hur skulle det drabba ? Av EU:s 27 medlemsländer har 17 euron som egen valuta. Det är tydligt att i den oro vi har i vill man fördjupa sitt samarbete. Man vill ha egna möten, man vill ha dem med tätare intervall och man vill också fördjupa sig kring en del ekonomiska åtaganden.Görs detta på ett sätt som inte möjliggör för de tio länder som inte har euron att ha inflytande eller närvaro finns det risk för uppdelning. Det vore mycket olyckligt.Detta ska vi se framför oss när vi diskuterar den så kallade stabilitetsunionen som vi ska arbeta med in på nästa år.Den svenska uppfattningen är att vi ska säkra vårt svenska inflytande. Vi ska säkerställa att det som är EU-27-gemensamt, till exempel inre marknad, budgethantering och gemensamma institutioner, respekteras. Vi är noga med att markera detta. Vi vill inte ha en delning av Europeiska unionen utifrån de linjer jag har skisserat. Frågan är fullt berättigad. Vi är dock mycket aktiva för att säkerställa att inflytandet i de gemensamma delarna ska vara bevarat och säkrat för alla 27 medlemsländer. Fru talman och statsministern! fanns det ett nationellt stöd till de hundra skolor i landet som hade de sämsta genomsnittsresultaten. Stödet gick ut på att varje skola fick anställa tio extra lärare eller annan personal för att kunna vända utvecklingen och se till att fler elever fick behörighet till gymnasiet.En av de första åtgärderna som den nuvarande regeringen vidtog var att avskaffa detta stöd. ser vi att resultaten i dessa skolor sjunker och i många fall ligger långt under genomsnittet. I vissa fall är det av eleverna som når behörighet till gymnasieskolan.Detta är ett problem för den enskilda individen som går miste om möjligheter. Utan en gymnasieutbildning är livet mycket svårare. Det är också ett stort problem för oss som land. Människors vilja till utbildning och kompetensutveckling är en av våra viktigaste konkurrensfördelar.Är statsministern nöjd med utvecklingen? Om svaret är nej, vad vill statsministern göra för att vända utvecklingen? Jag är inte alldeles säker på att kopplingen mellan denna satsning, som själv hade ansvar för, och dessa resultat är så linjär som frågan antyder. Min erfarenhet är att det är mer komplicerat än så.Dessutom förändras delvis sammansättningen i skolor. Det har också tillkommit utökade möjligheter att välja skola, vilket man givetvis får diskutera vad det leder till.Vår allmänna utgångspunkt är att vi är bekymrade över att vi har alldeles för många elever som inte får och når fullständiga betyg i och i gymnasieskolan. Därför sätter vi in de förmodligen största reformförändringarna i svenska skolan någonsin denna höst. Detta har många elever och föräldrar märkt. Det blir nationella prov tidigare, vi har återinrättat speciallärarutbildningen och det blir större möjligheter att med betygssystemet tidigare följa upp kunskapsluckor för att kunna rätta till brister. Om vi i grunden enas om att syftet måste vara att barn och ungdomar lär sig mer för att möta ett komplicerat arbetsliv är det viktigt att vara öppen för vilken av dessa metoder som fungerar bäst. Vi måste säkerställa på individnivå att kunskapsuppföljningen är bättre. Det är också detta som regeringen har genomfört i politiken. Det är viktigt att har ett bra försvar. diskuterar nästa års försvarsbudget där till skillnad från andra länder inte gör betydande nedskärningar, vilket är glädjande.I omvärlden sker ständigt förändringar. Till exempel inger utveckling både hopp och oro, liksom även de växande energiflödena i Östersjön.Sverige ska ta ett nytt försvarsbeslut . Sedan har traditionen varit att partier i försvarskommittéer och i försvarsberedningar gjort omvärldsanalyser inför kommande försvarsbeslut. Alliansen har också åtagit sig detta i sitt valmanifest 2010.Det är snart 2012, och det börjar bli dags att göra de omfattande analyserna. Delar statsministern denna uppfattning? Jag tror att försvarsministern bättre kan svara för hur ett sådant beslut ska förberedas. Det är riktigt att vi alltid syftar till att få en bred förankring av vår försvars- och säkerhetspolitik.I grunden gör en stor omställning som vi för övrigt noterar att länder som tvingas till nedskärningar, precis som frågeställaren påpekar, också tittar på. Jag hör detta från både och . Det är kärva budgettider. jobbar till exempel med mycket stora besparingar på försvarsanslagen. har kommit längre när det gäller utvecklandet av en mer insatsberedd försvarsorganisation, och syftet är att 50 000 män och kvinnor ska vara insatsberedda när allt är färdigt och genomfört.Den exakta formen för detta får regeringen återkomma till. Möjligen kan man fånga försvarsministern under dagens debatt och höra hur han tänker i den frågan. Fru talman och statsministern! kom domen mot fadern som tvingade sin dotter att spela autistisk och utvecklingsstörd. har det varit flera uppseendeväckande fall av fusk med assistansersättningar. Personlig assistans är livsviktig för människor med funktionshinder för att deras vardag ska fungera. Fusket i välfärdssystemet riskerar att gå ut över just de människor som verkligen behöver samhällets stöd.Vad gör regeringen för att bekämpa bidragsbrotten? Det tillkom lagstiftning som inrättade möjligheter till förstärkt assistans. Det har betytt mycket för många funktionshindrade och många människor i behov av stöd, och det har möjliggjort större frihet.Omfattningen är stor. Det är en av de snabbast ökande utgifterna i de offentliga finanserna. Merparten av detta kommer till god användning, men som i alla typer av ersättningssystem finns här också fusk och fingerade exempel.Vi har insett att om vi långsiktigt ska kunna säkra bra finansiering till behövande måste vi vara tydliga och skarpa mot dem som fuskar. Därför välkomnar jag de domar med mera vi nu ser. Det är en del av de ökade kontrollresurser vi har gett för att följa upp det bidragsfusk som finns. I den delen är detta ett kvitto på att vi har satsat rätt. Det sänder också signaler om att detta ska gå till behövande och inte till dem som fuskar. Regeringen har sagt att det är som bär ansvaret för de hårt kritiserade elområdena som har delats in i. Har verkställande direktörer och generaldirektörer verkligen mandat att förhandla direkt med ? Vem är det som företräder i förhandlingar med ? Måste man inte ha ett mandat från regeringen för att kunna genomföra förhandlingar med ? Det är korrekt att det är och inte regeringen som bestämt dessa områden. Exakt hur förhandlingarna har skötts och av vem måste jag gå tillbaka och kontrollera. Det kan göras på olika sätt. är det statsråd, ibland andra och ibland myndighetspersoner. Ännu så länge har vi en mild vinter, men det kan förändras. Vi har lärt oss att med kallare vintrar stiger elpriserna. Det är många som bekymrar sig för det.I grunden är detta kopplat till hur mycket produktion vi har av elektricitet i landet. Det kommer att vara det enskilt avgörande tillsammans med att gör stora investeringar i förmåga att förflytta el. Det enkla skälet till det är att vi har en tendens att ha större produktion i norra , och mycket av detta behöver komma ned till . Allt det här påverkar naturligtvis prisbilden. Många länder runt om i världen stiftar eller försöker stifta lagar som hindrar journalisters arbete och som hindrar medier från att fullgöra den granskning som de borde kunna göra för att leva upp till demokratins grundregler.Jag är övertygad om att statsministern stöter på dessa frågor runt om på de möten och i de sammanhang där statsministern är med. Jag tycker att det är en viktig fråga för och för att vi håller huvudet högt och på alla sätt och vis försvarar det här.Min fråga till statsministern är: På vilket sätt gör statsministern röst hörd i dessa frågor och tar diskussioner med regeringarna i de länder som på olika sätt försöker förhindra journalister att göra sitt arbete? I möten med ledare världen över är detta ofta punkter som jag som svensk statsminister ser. Men det är tydligt också när man ser på europeiska ledare att det här är kopplat till förutsättningar till fria medier, öppenhet i samhället och möjlighet att framföra sina åsikter. Ofta diskuterar vi också förutsättningar för mänskliga rättigheter. Det är baserat på att man har hårdare lagstiftning, och framför allt hårdare tillämpning. Man saknar också, tycker vi, den typ av respekt för grundläggande fri- och rättigheter som vi har fler exempel på att vi upplever i och i Europa.Vi förstår vikten av detta, och vi framför dessa synpunkter. Men det går också att peka på en utveckling som i delar av världen går i motsatt riktning. Det finns en väldig vilja till kontroll och till att styra. Det kanske har förstärkts av sociala mediers närvaro. Å andra sidan skulle jag vilja säga att just detta att sociala medier spelar en större roll också gör att möjligheten att kontrollera förminskas. I någon mån ökar repressionen. I en annan del kan man säga att öppenheten ändå växer. Det är åtminstone vad jag stöter på när vi för dessa diskussioner i delar av världen. lackar det mot jul, och många ser fram emot att äntligen få lite ledigt och vara med sin familj och sina allra närmaste. För några - närmare bestämt för alltför många - är detta däremot en otrygg tid. Umgänget med familjen kan innebära otrygghet och till och med missbruk och våld. Detta är ett stort samhällsproblem som vi tyvärr påminns om i tider som och nästa och de veckor som kommer.Därför vill jag fråga statsministern hur han adresserar detta, särskilt för många kvinnor, stora samhällsproblem och vad politiken kan göra åt det? Jag vill bara allmänt inskärpa att julen är en högtid som delar befolkningen i olika läger. Här finns de som alltid har att se fram emot en bra tid med släkt, familj och vänner. För andra är det den tid då ensamhet, depressiva tankar och olycka känns som allra mest närvarande.Jag har rest - och jag ska återkomma till det i närtid - och tittat inte minst på samhällets olika insatser i särskilda program som vi har när det gäller våld i nära relationer. Det gäller framför allt mäns våld mot kvinnor, men det handlar också om hedersproblematik och våld i samkönade relationer. Detta är inte specifikt kopplat till julen, men det är korrekt att säga att det ofta är ett förlopp över jul- och nyårshelger där detta förstärks.Därför kan vi bara säga att alla kvinnojourer och alla som jobbar ideellt vet att nu väntar då de behövs kanske ännu mer än vad som gäller annars. Vi ska sända dem en tanke också i - alla de som gör insatser och står utsatta människor bi i vad som kanske kan bli en annan känsla av jul än vad som gäller för de flesta av oss.