kam-fs · GZC120111208fs · 2011-12-08 14:00:00 — Här finns det nog en informationsinsats som man skulle behöva göra.Jag kommer från det seminarium som och Företagarna precis har haft om hur man ska göra allt för att minska bluffakturorna. De poliser som var där sade att det kanske inte i första hand är nya lagar vi behöver, men vi behöver en organisation inom polisen som gör att detta inte handläggs på den lokala nivån. Man måste lyfta upp det. Det görs också en polisorganisationsutredning.Är detta någonting som justitieministern kan ta med sig till en utredning eller kanske till samtal med den högsta polisledningen - att man ska se över hur man arbetar från polisens sida med detta? Det är inte i första hand en fråga för organisationskommittén. Däremot är det en fråga för hur man arbetar och beivrar olika brott.Det finns nu flera inriktningar när det gäller ett mer projektinriktat arbete där bedrägerier är ett område där man särskilt fokuserar och arbetar brett över hela landet med ett antal poliser som man har fredat för mer allmänna uppgifter. Självfallet är det en fråga som diskuteras mycket hur man ska hantera detta framöver.Jag tror också att det ligger mycket i att det behöver spridas mycket information till företagare. Det som framför allt behövs är en ökad medvetenhet om att man kan bli lurad. Det är lätt att småföretagare, som har fullt upp med att sälja , tillverka det som ska tillverkas och vad det nu kan vara, inte funderar över om en faktura är korrekt eller inte, vilket man naturligtvis alltid bör göra. för diskussioner med näringslivet för att se vad vi kan göra ytterligare åt problemet. Jag har en fråga till socialminister . Socialtjänstlagens regler om ekonomiskt bistånd, socialbidrag, är en del av samhällets trygghetssystem - ett yttersta skyddsnät vid tillfälliga försörjningsproblem.Målet är att den enskilde så snabbt som möjligt ska kunna försörja sig på egen hand. Orsakerna till den enskildes försörjningsproblem varierar; ofta handlar det om arbetslöshet, sjukdom eller överskuldsatthet som har gjort att ekonomin raserats.Behovet av socialbidrag halverades i det närmaste . Men utvecklingen bröts under den förra mandatperioden. Kostnaden för ekonomiskt bistånd har ökat i rad och fortsätter att öka även 2011.En bidragande orsak till det ökade behovet av socialbidrag är regeringens misslyckade jobbpolitik samt försämringar av a-kassa och sjukförsäkring.Vad tänker socialministern göra för att minska behovet av socialbidrag, och vilket ansvar har regeringen för de ökningar av socialbidragsbehovet som vi nu ser? Jag tackar för denna fråga i ett angeläget ämne som rör många människor som har ganska begränsade möjligheter att själva påverka sin situation. Det är otroligt viktigt att samhällets yttersta skyddsnät i form av försörjningsstöd finns där och fungerar.Som anger upplever vi nu en ekonomisk kris också i , även om vi är lyckligt lottade i förhållande till många andra länder. Krisen väller in också över . När vi ser prognoserna ser vi att arbetslösheten också i vårt land kommer att öka, låt vara från en bättre nivå än i de flesta andra länder. Det ökar också trycket på systemen.Regeringen gör många saker, och i budgeten finns bland annat förstärkningar för de barnfamiljer som har de allra minsta ekonomiska marginalerna. Jag ska återkomma i nästa svar med något ytterligare. Ministern ska få möjlighet att utveckla svaret. Regeringens medvetna nedmontering av a-kassan och sjukförsäkringen har lett till en försämrad utveckling för dem som har små ekonomiska marginaler och ett ökat bidragsberoende genom socialbidrag.Regeringens åtgärder har urholkat trygghetssystemet och förvärrat situationen. Bland de knappt 277 500 personer som fick ekonomiskt bistånd 2010 var arbetslöshet det vanligaste försörjningshindret - . Andra sociala olägenheter och besvär utgjorde . Sjukbidrag och sjukförsäkring motsvarade 6 procent.Många människor står helt utan a-kasseskydd eller har ett alldeles för svagt skydd. Vi går mot sämre tider, förmodligen med högre arbetslöshet.Jag upprepar min fråga: Vad tänker socialministern och regeringen göra för att minska behovet av socialbidrag? Jag kan glädja med att i den budget som regeringen har presenterat och som just nu bearbetar går av de medel som riktar sig till hushållen till de som är de fattigaste. De som har de minsta medlen får också det starkaste stödet. I det ligger bland annat förstärkningar av barnbidraget, som jag redan har beskrivit - för en tvåbarnsfamilj med och för en trebarnsfamilj med per månad.Vi har också åtgärderna mot de pensionärer som har de allra lägsta inkomsterna. 250 000 pensionärer som uppbär bostadstillägg får en förstärkning. Här talar vi om dem som lever med de små marginalerna i samhället.Målsättningen i stort är att minska, och helst onödiggöra, socialbidrag. Men det kommer alltid att finnas ett behov. Det viktigaste är att vi genom en aktiv kamp mot arbetslöshet ser till att fler kommer i arbete och undanröjer behovet av ett försörjningsstöd. Också min fråga vänder sig till socialministern, så han kan stå kvar i talarstolen om det underlättar.Svenska språket är oerhört centralt i det svenska samhället. Det är självklart. Det är mycket lättare om man behärskar det när man ska ut på arbetsmarknaden eller ta del av det svenska samhället som medborgare.Mot bakgrund av detta blir jag oerhört orolig när jag ser vilka effekter det vårdnadsbidrag som regeringen har infört har haft, inte minst på de barn som kommer från hem där svenska språket inte är ett naturligt inslag. Där möter man kanske inte som ett-, två- eller treåring det svenska språket, utan vanligtvis kommer den första kontakten med svenska språket när man börjar på förskolan.Vi har sett av de utvärderingar som finns att vårdnadsbidragets användande är oproportionerligt stort just i en del områden där svenska språket inte är en naturlig del av vardagen.Därför är min fråga till socialministern: insatser avser regeringen att vidta för att se till att dessa barn får ordentliga kunskaper inte minst när de ska börja i den svenska skolan? Socialdemokraterna sitter i en lite knepig argumentationssits här. I vill de försöka få sagt att vårdnadsbidraget är ett fiasko, att ingen vill ha det och att ingen använder det. I nästa andetag ska de beskriva de monumentala konsekvenser som vårdnadsbidraget får för solsystemet, och särskilt då planeten jorden och Sverige.Detta håller förstås inte ihop. Men likafullt ligger det en del i det som framför: Det är jätteviktigt med språk och arbete för personer som har kommit till vårt land med en annan bakgrund. Vårdnadsbidraget är en viktig valfrihetsreform som inte används av många, men för dem som använder det är det en viktig del som skapar en större trygghet i barnens uppväxt. Det är viktigt för de familjer som utnyttjar vårdnadsbidraget att det finns andra komplement, till exempel öppna förskolor dit man kan gå och träffa andra föräldrar som går på föräldrapenning eller vårdnadsbidrag. Så får man tillfälle att umgås, och det berikar livet för både barn och vuxna. Jag tackar statsrådet för svaret. Ur och därmed regeringens perspektiv borde vårdnadsbidraget rimligtvis ses som ett fiasko eftersom det, tack och lov, inte är så många som använder det. Men det finns ändå ett antal tusen som gör det, och där finns en oproportionerligt hög andel just i områden där vi vet att svenska folket inte är en naturlig del av vardagen.Därför blir jag orolig när jag hör att socialministern inte tar detta på allvar. Jag kan vittna för socialministern om att det är oerhört tufft att påbörja den svenska skolan utan ordentliga kunskaper i det svenska språket. Det kan följa med en hela livet om man inte ser upp. Jag vet det, för jag har själv varit med om det. Jag ser vilka konsekvenser det kan få när man inte behärskar språket när man ska lära sig engelska, matematik och alla ämnen som är viktiga i den svenska skolan. Därför blir jag oerhört orolig när jag hör hur du viftar bort detta som om det inte fanns. Det finns, socialministern, och därför vill jag veta vad regeringen kommer att göra, förutom öppna förskolor, för att se till att barnen får ordentliga kunskaper i svenska språket. Det är oerhört viktigt. Vifta inte bort det, socialministern! Nej, det ska inte viftas bort. Oavsett om det hade funnits några bekymmer på det här området eller inte, hade Socialdemokraterna varit emot valfrihet för småbarnsföräldrar. Det är utgångspunkten för fråga.Med det sagt är det förstås ändå jätteviktigt att alla barn i får en möjlighet att lära sig svenska, att umgås med barn med olika bakgrund och så vidare. Men det är knappast någon som kommer på att ifrågasätta föräldraförsäkringen eller att driva att den borde avskaffas eftersom den möjliggör för föräldrar att vara tillsammans med sina barn i stor utsträckning, utan vi tycker att det är viktiga reformer. För min del är också vårdnadsbidraget en viktig reform. Det är upp till föräldrarna att se till att de har sociala kontakter och utnyttjar de möjligheter som finns, och det är föräldrarna som bättre än riksdagsledamoten, statsrådet eller kommunalrådet kan avgöra hur barnen ska tas om hand under de första viktiga åren. Jag vill ställa min fråga till EU- och demokratiministern . Det sprängdåd, utfört av en självmordsbombare, som inträffade här i för bara är en mycket mörk händelse i vår historia. Som genom ett mirakel dog ingen förutom mannen själv, men efter Säpos genomgång har vi förstått att det skulle ha kunnat gå oerhört illa. Min känsla är att det inte finns någonting som talar för att det här inte skulle kunna hända igen.Därför skulle jag vilja fråga statsrådet hur arbetet med att motverka våldsbejakande extremism i alla former går till. Vi har ju sett det här även , fast det var på en helt annan kant. De här tankarna gror och närs i olika individers huvuden och i deras nätverk. Hur jobbar regeringen och statsrådet för att det här inte ska kunna ske? Det är delvis en polisiär fråga, men det baseras också på helt andra insatser. Det är en oerhört viktig och allvarlig fråga som tar upp. Jag kan med glädje säga att kommer vi att presentera första nationella handlingsplan mot våldsbejakande religiös och politisk extremism. Den antogs på ett regeringssammanträde. Det är en skrivelse som kommer till i morgon.Jag kommer att hålla en presskonferens och presentera de 15 åtgärder som vi har tagit fram. Utan att gå in på för många detaljer kan jag berätta kort om ansatserna.För svensk del har det varit oerhört viktigt att vi har tagit ett brett grepp och att det har talats om både våldsbejakande religiös och politisk extremism. Just den här helgen kommer att sätta fokus på att det finns sådana element i vårt eget land. Du nämnde själv att det var självmordsbombardådet på . Och kommer det att vara stora högerextrema demonstrationer mitt i . Den så kallades Salemmarschen har tagit sig in mitt i vår egen huvudstad.Det är mycket viktigt att jobba med det förebyggande arbetet. Tack för svaret, statsrådet! Eftersom statsrådet även är EU-minister vill jag ställa en fråga till. Extremism känner inga landgränser. Detta är nätverk som finns i hela och även utanför. Hur jobbar regeringen med andra länder? Försöker vi koppla ihop oss i olika nätverk för att bekämpa det här tillsammans med andra länder? Jag vet att det sker polisiärt, men jag undrar hur det är ideologiskt. Hur kan man arbeta för att komma lite djupare in i de här nätverken? Jag jobbar intensivt med vår svenska kommissionär , som jag träffade när jag var i . startade ett antiradikaliseringsnätverk där de länder som har kommit längst försöker samarbeta runt om i . Jag har i praktiken besökt alla länder i som har nationella handlingsplaner mot våldsbejakande extremism. Det arbetet måste fortsätta. Det är också mycket viktigt att vi inte uppfinner hjulet gång på gång. Vi måste lära oss av erfarenheter från andra länder, både misslyckanden och positiva grepp.Fokus ligger mycket på det förebyggande arbetet. Hur ser vi till att framför allt ungdomar inte hamnar i den här typen av destruktiva grupper? Många vill ju lämna rörelsen också när de väl har hamnat där. Hur bygger vi upp sådant som liknar Exit som finns i och som jobbar med att få nynazister att lämna den destruktiva rörelsen? Det ska vi lyfta fram i handlingsplanen när det gäller till exempel våldsbejakande islamister och vänsterautonoma grupper, det vill säga extremister på den kanten. Där måste vi få ett bra och starkt skydd, men mycket ligger i det förebyggande och preventiva arbetet. Det får ni reda på mer om . Jag har en fråga till biståndsministern. Det internationella toppmötet i i om biståndseffektivitet kan inte utan fog beskrivas som en viss framgång som gav upphov till en breddad agenda och till att fler aktörer kom med i en gemensam global överenskommelse om bistånd och utveckling. Jag tycker att biståndsministern i förtjänstfullt lyfte fram vikten av transparens även för det bistånd som går via den privata sektorn.Hittills har det varit en utmaning att mäta resultatet av privatsektorsstödet och näringslivets roll i biståndet och att påvisa resultat vad gäller de bredare effekterna på fattigdomsbekämpning bortom exempel på best practice och enkla input-output-modeller.Min fråga till biståndsministern är: Hur tänker du förbättra resultatmätning och uppföljning när det gäller privatsektorstödet i såväl det bilaterala som det multilaterala biståndet? Tack för frågan och för erkännandet! Med anledning av den här frågan vill jag berätta för hur bra vi kunde arbeta tillsammans i den svenska delegationen när det gäller behovet av ökad transparens och det som är nytt i utvecklingssamarbetet i världen, nämligen att man ska jobba mer med den privata sektorn. Det är viktigt att det sker på lika villkor och med de erfarenheter som vi redan har av biståndet. Det ska ge resultat, man ska klara riktlinjer och regler och det ska finnas en tydlighet. Det är oerhört viktigt för oss som vill förnya och se till att vi använder också den efterfrågan som finns i många partnerländer.Därför tror jag att den transparensgaranti som vi har infört i är mycket viktig. Jag tror att det är mycket viktigt med en bra granskning, uppföljning och tydlighet. Jag ser fram emot en helt ny tid för det svenska biståndet där man jobbar med utvecklingens alla aktörer, inte minst det civila samhället tillsammans med näringslivet, för att se vad man kan lära av varandra i syfte att se till att fattiga människor ska bli mindre fattiga och att ofria människor ska kunna få frihet. På så sätt kan vi få verklig utveckling i världen. Jag tackar statsrådet för svaret. Jag delar synpunkterna på hur viktigt det är att näringslivet finns med. Det är också någonting som och gör i den rapport som de publicerar , Det privata näringslivet som förmedlare av svenskt bistånd - en kartläggning. är det en rapport som stämmer till djup eftertanke där de lyfter fram att utvecklingseffekterna av insatserna ofta är osäkra, att det finns brister i fråga om öppenhet, att delar av insatserna i praktiken handlar om att främja svensk export etcetera. Det finns väldigt mycket att jobba vidare med här.Jag har en mer specifik fråga: Hur kan de fattiga själva aktivt dras med i den här typen av bistånd där näringslivet är involverat? Jag tror att det är mycket viktigt, vilket jag försökte antyda, att det inte sker någon sammanblandning av olika roller och att man är mycket tydlig med varför man nu vill se till att det privata näringslivet är delaktigt i en utvecklingsagenda och underställs samma krav på transparens och resultatmätning. Det är också viktigt att man ser alla möjliga olika flöden som sker till utvecklingsländerna så att vi kan analysera och följa pengarna även i den här delen.Frågan är just: Hur kan man få den här delaktigheten? Eftersom jag representerar regeringen märker jag i kontakt med andra regeringar att det finns en mycket stark efterfrågan på att med biståndet som inkörsport jobba med detta. Jag tror att det handlar om att stärka mottagarländernas regeringar för att de ska kunna förstå det här, ställa rättmätiga krav och ha en egen god lagstiftning som möjliggör fiskal transparens.Sedan har vi återigen frågan: Hur kan det civila samhället och privata småföretagare, näringsliv och enmansföretagare i utvecklingsländerna vara delaktiga i detta? Det handlar om att utkräva ansvar och se till att pengarna och utvecklingskraften kommer dit de är avsedda att komma, nämligen för att förändra för fattiga människor så att de kan förbättra sin egen levnadsstandard. Det tror jag är en viktig uppgift. Jag är inte säker på att det kommer att bli enkelt, men jag ser mycket fram emot att göra det tillsammans med andra. Enligt Arbetsförmedlingens prognos kommer 373 000 personer att vara arbetslösa . Om förväntas 420 000 stå utan arbete. Mest alarmerande är den dramatiska ökningen av arbetslösa bland utomeuropeiskt födda, personer med nedsatt arbetsförmåga och ungdomar som saknar gymnasieutbildning. Arbetslösheten har mer än fördubblats i just dessa grupper, och siffran är nu bland de högsta i historien trots år av högkonjunktur och trots att det råder personalbrist inom bland annat sjukvården.Vi socialdemokrater har föreslagit satsningar på utbildningsvikariat, på en förstärkt gymnasieskola och på kunskapslyft. Regeringen har sagt blankt nej till detta. Därför vill jag fråga hur regeringen tänker lösa den skenande arbetslösheten. Vilka är regeringens nycklar till framtidens jobb? Det är förstås en mycket viktig fråga. Som vi var inne på i ett tidigare frågesvar påverkar den ekonomiska oro som finns i världen också vårt land. Som ett litet exportberoende land spelar det stor roll för våra möjligheter att exportera. Om exporten avstannar spelar det roll för de svenska företagens möjligheter att sälja sina produkter, och det finns risk för att arbetslösheten ökar.Det vi nu kan se är att nästan samtliga prognosinstitut som presenterar sina uppgifter pekar på att utvecklingen kommer att bli sämre än vi hoppades för sedan, även om vi redan då kunde förutse problem. Vi ser att sysselsättningen är särskilt oroande när det gäller utomeuropeiskt födda, personer med funktionsnedsättning och personer som saknar utbildning efter eller möjligen bara har gymnasieutbildning.Regeringen gör ganska mycket. Vi satsar stora pengar, , för att åstadkomma förbättringar på det området. Det handlar om mer utbildning, praktik, fler handläggare vid Arbetsförmedlingen och ytterligare annat som jag kommer till i mitt nästa inlägg. Jag trodde nästan att det inte skulle komma något svar över huvud taget.Jag är inte nöjd, och jag tror definitivt inte att ungdomarna på läktaren är nöjda, eller alla de arbetslösa ungdomar som eventuellt lyssnar på oss. Jag har sagt vad vi socialdemokrater vill. Vi vill bland annat se till att få fram fler utbildningsvikariat, satsa mer på kunskapslyft generellt och framför allt förstärka gymnasieskolan, så att våra ungdomar åtminstone klarar sin gymnasieutbildning. Utan gymnasieutbildning är det svårt att alls få ett jobb. Det visar all statistik.Inte nog med att jag är arg och upprörd, liksom alla arbetslösa ungdomar, utan ryter till och säger att de saknar en satsning på tillväxtreformer. Det tycker jag att ministern verkligen bör ta till sig.Dessutom kan jag konstatera att de ungdomar som är föremål för arbetsmarknadsutbildning är väldigt få. Bland 25-29-åringarna är 30 000 öppet arbetslösa. Av dessa är endast 800 i arbetsmarknadspolitisk utbildning. lider brist på undersköterskor, sjuksköterskor, rörmokare och en hel del annat. Vad tänker regeringen göra åt detta? Regeringen har gjort många olika saker, vilket också frågeställaren känner till. Det handlar om nystartsjobb, instegsjobb, höjt särskilt anställningsstöd, sänkta arbetsgivaravgifter för ungdomar, profilering på Arbetsförmedlingen, tidigare handledarkontakt på Arbetsförmedlingen och så vidare.En del av dessa åtgärder har Socialdemokraterna satt sig emot. Socialdemokraternas förslag skulle innebära kraftigt höjda arbetsgivaravgifter för ungdomar, vilket skulle leda till att färre ungdomar hade ett jobb att gå till. Det tror jag att många på läktaren och annorstädes skulle uttrycka en viss förvåning över - om det hade nämnts i själva frågan.Skolan är jätteviktig, och där har regeringen gjort stora ansträngningar. Det är ett område som just nu är oerhört reforminriktat för att möjliggöra för fler att ta sig igenom skolan med godkända betyg och lättare få inträde på arbetsmarknaden. Vi kommer förstås, i takt med att nya uppgifter kommer fram, att vidta relevanta åtgärder för att kunna möta den utmaning som även vi i ställs inför till följd av den internationella krisen. Min fråga går till dagens morgonprogram i SVT refererades till en rapport från Kommuner och Landsting om tillståndet på äldreboenden. var det inte fysisk vanvård man rapporterade om utan bristen på andlig och kulturell stimulans för dem som är i äldreboenden. Det borde vara en självklarhet att man även som gammal ska ha tillgång till musik, konst och teater, sådana upplevelser. De behoven finns så länge man lever.Gör regeringen några insatser för att äldre ska få tillgång till kulturell stimulans? Frågan är oerhört viktig och spelar stor roll. Bara för att vi blir äldre upphör inte behovet att få påfyllnad i form av idéer som utvecklar vår tankevärld och gör att vi känner delaktighet och ser sammanhang. Där spelar kulturen förstås en oerhört stor roll.Huvudansvaret för att se till att alla äldre, antingen de finns i särskilda boenden eller inte, har tillgång till ett rikt kulturutbud ligger på den kommunala nivån. Det gäller också möjligheten att själv utöva eller som åskådare få del av det som kulturen kan ge.Låt mig nämna att det finns några goda exempel i landet. I exempelvis och har man gjort sådant som det är värdefullt att andra kommuner tittar på, men regeringen gör också insatser för att få fram nya goda exempel och föredömen. Här finns ganska stora pengar att söka för kommuner som vill bidra till att utveckla arbetet med kulturinsatser för äldre. Också de behöver det. Jag tackar statsrådet för svaret.Ja, det är i första hand en angelägenhet att se till att äldreboenden kan ge den service som de boende behöver. Som jag ser det är den satsning på skapande äldrevård som regeringen initierat mycket viktig. Före denna frågestund debatterade vi kulturbudgeten ; debatten fortsätter efter frågestunden. En viktig del i kulturpolitiken är regeringens satsning på aspektpolitiken, att kulturen ska få plats och större möjligheter att finnas i övriga samhället, inte bara på kulturens arenor.Jag skulle vilja att socialministern kommenterade detta med att använda kulturen som en del i en läkeprocess. Jag är mycket glad att lyfter fram den frågan. Att ge vård, framför allt om det handlar om sådant som inte rör sig om mycket korta insatser, är att se hela människan. Det räcker inte med insatsen att jag som äldre i ett boende är hel och ren, utan det handlar om att skapa ett mänskligt sammanhang där vi får fortsätta att utvecklas som människor också när fysiken kanske börjar bli knackig.Jag tror - och det visar alltmer forskning - att kulturen spelar stor roll för läkande, för rehabilitering och för meningen med livet, för att ta till riktigt stora ord. Det är viktigt att vi fyller på med nya intryck, och där kan kulturen utan tvekan ge ett stort och viktigt bidrag genom att skapa en tillvaro där även äldre får vara med. Min fråga går till regeringsskiftet efter valet ärvde den moderatledda regeringen en utomordentligt stark ekonomi. är ett rikt land, och vi har också haft en god ekonomisk utveckling. Ett synligt och tydligt utfall av regeringens politik är att klassklyftorna har ökat dramatiskt. De med det sämsta ekonomiska utfallet har tappat av sina inkomster. De som tjänar bäst har haft en motsatt utveckling. Vi har en våldsam spridning av inkomster.Är detta ett förväntat utfall, , av regeringens politik? Är det ett önskat utfall?