kam-fs · GZC120111110fs · 2011-11-10 14:00:00 — Däremot såg vi i att forskning i visar att det leder till en försämring av verksamheten.Min fråga gällde hur man ser på valfriheten för väljarna i kommunerna. Det finns många kommuner där väljare valt en annan organisation för omsorg än den som regeringen står för. Regeringen har sagt att om kommunerna inte inför detta blir det en tvångslagstiftning 2014. Jag undrar därför om man står fast vid att man i allmänna val ska begränsa valfriheten för väljarna i kommunerna. Här går en viktig skiljelinje i svensk politik. De som tilltror sina medborgare att göra ett eget val och de som säger att de väljer åt dig. Det är värt att notera att Vänstern fortfarande står kvar och inte vill ha några alternativ utan fortsatt vill servera ett monopol.Min åsikt är att möjligheten att välja bör finnas i alla kommuner. Det har vi också varit tydliga med i Alliansens valmanifest. Därför kommer vi att förbereda en tvingande lagstiftning. Möjligheten att välja ska finnas överallt i . Även min fråga går till statsrådet , men den här gången gäller det barnen.Nästa söndag firar vi dag då vi särskilt ska uppmärksamma barnens rätt till en trygg och god uppväxt. Alla barn får tyvärr inte det. Vi hör ofta i radio och tv hur barn är utsatta för övergrepp, både i form av våld och sexuella övergrepp. Också flyktingbarns situation är ganska allvarlig.Föräldrar och skola har ett stort ansvar, men jag tycker att vi också måste se till att lagarna är tydliga och står på barns sida. har mediedebatten handlat om just , om den ska bli lag eller inte. Det har bland annat gällt barns rätt i asylprocessen.I dag har det kommit en ny kartläggning. Vad tänker regeringen göra beträffande den kartläggningen - detta med tanke på det som har gjort och det faktum att säger att vi ska inkorporera i svensk lag? Hur ser statsrådet på den fortsatta processen? Låt mig säga att den kartläggning som presenterats för socialutskottets ledamöter är en karta. Vi har tittat på och belyst hur de rättigheter som statueras i stämmer överens med svensk lagstiftning. Vad finns i svensk lagstiftning som svarar upp mot barns rättigheter enligt ? Vi har fått fram en karta som visar att svensk lag överensstämmer mycket väl med . Vår lagstiftning är väl utbyggd. Den överträffar ofta de grundläggande krav som finns. Men det finns också brister.Nu gäller det att ta ut kompassriktningen från den kartläggningen för jag menar att vi också och i vårt land har blinda fläckar när det gäller barns rättigheter. Vi kommer att fortsätta arbetet med att stärka barns rättigheter.Frågan om inkorporering får jag återkomma till i mitt nästa inlägg. Jag har förstått att den kartläggning som presenterats visar att redan gör mycket och att lagstiftningen ofta står på barnens sida. Det är bra att gör mycket. tycker jag att barns rättigheter måste vara väldigt tydliga. har lyckats inkorporera i sin lag. Frågan är vad som skulle bli så mycket sämre om man inkorporerade den även i svensk lag.Jag vill därför återigen fråga vad regeringen nu kan göra. Ska vi nöja oss med kartläggningen eller finns det andra insatser som kan göras? Kan man stärka lagen ytterligare? Jag är övertygad om att man kan stärka lagstiftningen ytterligare. Kartläggningen visar att vi på vissa områden har brister, exempelvis på asylområdet.När det gäller inkorporering tycker olika partier lite olika. För att öka vår gemensamma kunskapsmängd tror jag att det är viktigt att vi hämtar erfarenheter från de länder som har inkorporerat . Jag tillhör ett parti som är för en inkorporering, men jag har respekt för att vi tillsammans måste öka vår kunskap ytterligare.Jag kommer att ha en temadialog med barnrättsorganisationerna, och kommer jag att hålla ett kunskapsseminarium där vi får ta del av de nordiska erfarenheterna. Genom att bjuda hit de nordiska representanterna kan de berätta om sina erfarenheter.Vi har bland barnrättsjurister i en diskussion där en del menar att eftersom vår lagstiftning är så omfattande skulle det försvaga barns rättigheter att inkorporera , och sedan finns det de som tycker att de skulle stärkas. Därför tror jag att inhämtande av ytterligare kunskap är viktigt för att vi ska komma vidare i frågan. Miljöminister har meddelat att den svenska fordonsflottan ska vara helt fossilfri till 2030. Att alla fordon på våra gator ska vara fossilfria är ett mycket ambitiöst mål, och det välkomnar förstås . Vi har dock en lång väg att gå för att nå dit. är av våra transporter oljeberoende, och vi ser att utsläppen ökar.Att sätta upp ambitiösa mål riskerar att bli tomma ord om de inte följs upp med en strategi. Min fråga till miljöminister är därför: Har regeringen en strategi för hur vi ska kunna få en helt fossilfri fordonsflotta till 2030? Jag tackar för att hon tar upp denna oerhört viktiga fråga.Klimatfrågorna måste hanteras i ett brett perspektiv. Som jag sade , som svar på en annan fråga, utgör transporterna generellt en tredjedel av utsläppen.Nu jobbar vi med det som inom EU-systemet kallas Roadmap 2050. Frågan är hur man får olika sektorer, som står för olika delar av utsläppen, att minska utsläppen så att vi är på noll . Det innebär att vi nu arbetar med en strategi för att nå fram till detta. Vi har gett , vissa länsstyrelser och en mängd andra myndigheter i uppdrag att bidra med vad som behövs för att vi ska nå de mål som vi satt upp.Det är ett kontinuerligt arbete, och ju fler vi är som hjälper till, desto bättre. Att tillsätta utredningar och ge uppdrag kan absolut vara en viktig del, men om vi ska nå målet om en fossilfri fordonsflotta krävs det en konkret politik just . När jag läser regeringens budget ser jag att den är ganska tom på konkreta åtgärder. Det finns en supermiljöbilspremie som gäller ungefär 5 000 bilar - av de totalt fyra miljoner bilar som ska ersättas på våra gator. Det är alltså ungefär som den åtgärden ska avhjälpa.Biogas presenteras som en av de viktigaste åtgärderna för att kunna minska utsläppen från transporter, men i regeringens budget finns varken något produktionsstöd till biogas eller stöd för mackar så att fler människor kan tanka miljövänligt.Jag undrar därför om regeringen avser att vidta några nya åtgärder för att nå målet om en fossilfri fordonsflotta till 2030 så att det inte enbart blir tomma ord. För att nå målet om en fossilfri fordonsflotta till 2030, som jag håller med om är ett tufft mål, får man nog ta lite sats. Det handlar om bränsle, teknik och motorer, om att gå steg för steg framåt. Det är en kombination av lagstiftning, hur man sätter standarder, hur man utvecklar andra tekniker och transportsystemet, vilka transportinvesteringar vi gör, där tåginvesteringarna är oerhört viktiga, och även statsplanering.I detta sammanhang vill jag påpeka att vi har ökat anslagen till forskning otroligt mycket. En stor del av det handlar om miljöteknikforskning. Vi har tät kontakt med företagen och med industrin. Jag tycker att det är oerhört spännande att se vad till exempel och har på sina forskningsavdelningar när det gäller bilar som till och med kan bidra med energi in på elnätet . Jag skulle vilja ställa en fråga till äldreminister om det som tydligen är temat för dagen. Det känns som att det är en viktig fråga som vi vill ha många svar på.Jag har själv ställt mig väldigt positiv till lagen om valfrihet och anser att frågan om mångfald gör väl och ve för en äldre människa och dess familj. Man kan själv välja den utförare man vill, och politikerna ska inte lägga sig i det, men däremot se till att saker och ting fungerar.Jag undrar vad anser om den kritik som rullas upp i medierna kring vissa bolag och hur detta går ihop med lagen om valfrihet. Jag tackar för frågan. Jag skulle verkligen vilja rekommendera kommuner att använda sig av lagen om valfrihet. Det leder till kvalitetskonkurrens, eftersom man ska erbjuda samma nivå på ersättningen som vad den egna kommunens verksamhet kostar.Tyvärr sker en hel del upphandlingar också med , som ger priskonkurrens på ett annat sätt. Vi har tillskapat lagen om valfrihet för att kunna få till stånd kvalitetskonkurrens. Den används nästan till fullo när det gäller hemtjänst, men i mindre utsträckning när det gäller särskilt boende.Jag hoppas på att få se en vital utveckling av mer användande av LOV ute i kommunerna och att vi kommer bort från , som i mycket är anpassad för att upphandla produkter, inte tjänster. Jag tackar äldreministern för svaret. besökte jag ett äldreboende i en kommun där det inte finns valfrihet. En 97-årig man ville gärna flytta rakt över gatan till ett äldreboende, men det blev tvärstopp. Jag ser alltså också fram emot detta. Detta är ett bra exempel som belyser varför vi är så angelägna om att valfriheten ska finnas på plats också när man blir äldre. Man ska inte fråntas beslutsrätten över sitt eget liv utan kunna ha inflytande på vem som hjälper en med morgonduschen och vilket äldreboende man ska bo på. infördes fyra elprisområden. har delats in från norr till söder. Min fråga går till . Varför har regeringen infört dessa fyra elprisområden och anser ministern att detta fungerar bra? Jag tackar för frågan, som är angelägen och aktuell. Det stämmer inte att det är regeringen som har infört de nya elprisområdena, utan det har gjorts av som ett resultat av den kritik som vi har fått från EU och som i sin tur var föranledd av ett klagomål från , som har valt att införa denna modell. Det handlar om att vi från svensk sida måste klara av att balansera den inre marknaden och att den ska fungera mot vårt behov av svensk el i Sverige.Det är ingen hemlighet - jag har sagt det tydligt - att vi från regeringens sida gärna hade avvaktat med att införa dessa elprisområden till dess att den så kallade Sydvästlänken är på plats. Det var dock inte möjligt att genomföra, eftersom vi var tvungna att leva upp till EU:s krav.Däremot gör vi nu andra saker för att se till att minimera de prisskillnader som kan komma att uppstå framöver. Vi bygger ut stamnäten. Vi ser även till att vi får en snabb utbyggnad inte minst av den förnybara elproduktionen i de södra delarna av . Båda dessa åtgärder kommer att bidra till att prisskillnaderna framöver kan hållas på en så låg nivå som möjligt. Jag antar att ändå har samrått eller fört samtal med regeringen innan man infört denna typ av förslag. Det är väl också så att EU definitivt inte har beslutat detta utan har föreslagit att det är på det här sättet vi skulle kunna ha det i Sverige.Mot bakgrund av de flaskhalsar som finns och att är uppdelat i fyra olika delar kommer det att vara olika priser vid olika tillfällen i de fyra olika områdena. kan man se att vi från sida har beslutat om pengar till på 2,2 miljarder, men har knappt använt hälften av pengarna. Det kan kännas lite oroväckande, när det nu har varit så pass bråttom med införandet av de fyra prisområdena.Därtill undrar jag om ministern har funderat över hur man ska klara konkurrensförhållandet mellan elintensiva småföretagare. Det stämmer att elprisområdena införs på grund av att vi är skyldiga att leva upp till det påpekande som vi fått från EU. har konstaterat att detta är den modell som är framkomlig. Det kommer att innebära att vi under stora delar av året inte kommer att ha några prisvariationer i . Men under vissa tidpunkter, när bristen finns, kommer det att vara olika elpriser i olika delar av . Gränserna som är satta mellan de fyra elprisområdena tydliggör var det finns ett behov av ytterligare investeringar i stamnätet.Vi gör nu historiskt stora satsningar. De kommande tio åren kommer vi att satsa 3 ½ miljard på att bygga ut stamnätet, som det blir tydligt var i landet det finns ett behov av ny elproduktion. Vi har en situation där vi har mycket produktion i norra och mycket konsumtion i . Detta system kommer att bidra till att det blir tydligt för dem som ska investera på den svenska elmarknaden var det finns möjligheter och intresse av att göra nya investeringar i ny angelägen elproduktion. Jag vill ställa en fråga till statsrådet jobb och minskat utanförskap har varit en av Alliansens viktigaste frågor. Mycket har gjorts , men det finns mycket mer att göra. Många utrikesfödda kvinnor i vill ingenting annat än att arbeta och ha en egen lön. Tyvärr finns det alltför många som inte har den möjligheten. Ett stort problem är att sysselsättningsgraden för utrikesfödda kvinnor är alldeles för låg. Detta är ett problem ur försörjningssynpunkt och för livslönen. Det är även en viktig jämställdhetsfråga.Vad gör statsrådet och regeringen för att påskynda etableringen på arbetsmarknaden för utrikesfödda kvinnor, så att fler kvinnor får jobb och därmed egen försörjning? Jag tackar för frågan. Jag tror att detta är en av de riktigt stora integrations- och jämställdhetsutmaningar vi har framför oss . Vi vet att vi har lägre sysselsättning bland utrikesfödda kvinnor jämfört med utrikesfödda män. Vi vet att gapet mellan utrikesfödda män och svenskfödda män är betydligt mindre än gapet mellan utrikesfödda kvinnor och svenskfödda kvinnor. efter ankomsten till är det av männen som jobbar och av kvinnorna.Det finns ingen viktigare jämställdhetsfråga än att ha en egen lön att leva på. Detta skapar en stor jämställdhetsutmaning. Ett första steg vi tog var när vi genomförde etableringsreformen, där vi individualiserade ersättningssystemen, vilket ur jämställdhetssynpunkt är viktigt. Ska en familj få full ersättning den i ? Ska både kvinnan och mannen gå till svenskundervisning för invandrare och andra etableringsinsatser?Men vi behöver göra betydligt mer. Det var bakgrunden till att vi tillsatte en utredning för att se vad vi kan göra för att nå utrikesfödda kvinnor. Jag tror att vi tyvärr ganska ofta har mött utrikesfödda kvinnor rätt könsstereotypt i det svenska mottagandet. Jag tackar statsrådet för svaret. Det är betryggande att statsrådet ser problematiken i utrikesfödda kvinnors situation på arbetsmarknaden. Det är också glädjande att statsrådet arbetar med frågan och tar ansvar för att fler kvinnor ska få möjlighet till eget jobb och att tjäna sin egen lön. Det är en viktig jämställdhetsfråga. Precis som säger tänker jag aldrig kompromissa med att ska fortsätta att vara ett öppet och tolerant land.En annan viktig fråga som är kopplad just till sysselsättning är barnfattigdomen i vårt land. Ett sätt att bryta barnfattigdomen och en del kvinnors utanförskap är att se till att kvinnorna, mammorna, ges chansen till eget arbete och egen försörjning. Hur ser statsrådet på denna problematik? När jag säger att mottagandet har varit könsstereotypt menar jag att man ibland från kommuners och andra myndigheters sida har tänkt att om bara mannen i familjen får jobb har man tagit ett steg i rätt riktning. Vi vet att när det inte har funnits dagisplatser har det varit de utrikesfödda kvinnorna som har stannat hemma. Vi vet att utrikesfödda kvinnor i lägre grad än utrikesfödda män har deltagit i svenskundervisningen för invandrare. Detta gör att de får ha sina barn med sig som tolkar när de går till och . Här behöver vi göra ganska mycket på rätt många punkter.Den utredning jag talade om kommer att återkomma . Där tittar man på föräldrapenninguttaget bland utrikesfödda kvinnor. Vi vet att det kan finnas system som gör att det inte lönar sig för utrikesfödda kvinnor att gå ut och arbeta på samma sätt som för svenskfödda kvinnor eller för utrikesfödda män.Som jag sade är detta en av våra riktiga jämställdhetsutmaningar och integrationsutmaningar framöver, och vi återkommer till detta. inleds klimatförhandlingar i . Läget är allvarligt, och utsläppen slår nya rekord. Världen riskerar att efter 2012 stå utan ett bindande klimatavtal. visar forskningen att situationen kan vara mer allvarlig än vad många trott . Många släpper nu tvågradersmålet och riktar in sig på att temperaturhöjningen måste hejdas vid en och en halv grad. Den har slagit sig för bröstet för sin klimatpolitik. Man har till och med varit så stolt att man sagt att det inte behövs några nya åtgärder under den här mandatperioden. Vi socialdemokrater håller inte med. Vi tycker att det behöver göras mer. En av de mest effektiva åtgärderna i den svenska klimatpolitiken har varit klimatinvesteringsprogrammen, men dem avskaffade den här regeringen under förra mandatperioden. Regeringen har också valt att ligga lågt när det gäller miljöskatter för att öka omställningstrycket inom trafiken.Nu tyder mycket på att de svenska utsläppen ökar. Min fråga till miljöministern är därför om regeringen står fast vid att inga nya åtgärder behövs för att minska de svenska utsläppen. Tack, , för en oerhört viktig fråga! Jag skulle vilja säga att det behövs nya åtgärder och insatser från ett brett spektrum av myndigheter, företag och forskare, och från dig och mig och alla oss, för detta är en oerhörd utmaning. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Det är en väldig utmaning att förbereda världen för den enorma omställning som är nödvändig för att möta de förändringar som redan har skett på klimatsidan och för det teknikskifte som vi behöver genomdriva för att klara utmaningarna.Förberedelserna inför pågår för fullt, och jag har själv tillsammans med företrädare för 39 andra regeringar deltagit i en förförhandling. Jag återkommer till detta i nästa inlägg. Jag håller med miljöministern om att klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Därför skulle jag önska att regeringen vässade sin klimatpolitik.Vi socialdemokrater föreslår åtgärder för att öka omställningstrycket på godstransporter och investera i järnväg. Vi vill upprätta en långsiktig plan för att höja koldioxidbeskattningen, och vi vill satsa på biogas. Vi föreslår också ett nytt klimatinvesteringsprogram och ett nytt system för att premiera miljövänligare bilar. Det är åtgärder som vi är övertygade om att vi behöver för att minska de svenska utsläppen men också för att vara en trovärdig spelare på den internationella arenan. Min fråga är fortfarande om regeringen står fast vid att inget mer behöver göras eller om man gör en annan bedömning än ledande forskare. Jag tyckte jag sade alldeles att regeringens åsikt är att det behövs ett brett paket av åtgärder i samhällets alla sektorer. Det är därför i har fått ett uppdrag att arbeta med Färdplan 2050. Det är därför ett antal myndigheter har fått i uppdrag att inventera de åtgärder som behövs. Det är därför vi har satt målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2030, och det är därför vi investerar i järnvägar, bredband och energieffektivisering rakt över.Inför de globala klimatförhandlingarna är det viktigt att inse att och de fattiga länder som har sagt sig vilja fortsätta med nästa period på Kyotoprotokollet står för av de globala utsläppen. Det är också därför som vi parallellt med tuffa åtgärder i fokuserar på att förbereda och driva fram bra beslut i . I dagens läge är jag tveksam till hur de länder som släpper ut mycket kommer att agera i Durbanförhandlingarna. Det kan vi återkomma till. Min fråga är till , som är ansvarig för landets alkoholpolitik. På detta område finns det nu två aktuella frågor. Den första är gårdsförsäljningen. Det är ett ämne som kom upp . Sedan tillsattes en utredning, som har gett ut sitt betänkande och remissinstanser har gett sina besked. Vad är regeringens ståndpunkt? När kommer beskedet? Hur ser på denna fråga?Den andra frågan gäller de aktuella vinklubbarna. Vinklubbsimporten, som yttrade sig mycket kritiskt om , har exploderat och blivit mycket mer professionell och storskalig. Hur ser på vinklubbsimporten ? Tack, , för två intressanta frågor! är väl insatt i vad som pågår och hur det hela har utfallit. Vi har ju haft ett remissförfarande när det gäller förslaget om gårdsförsäljning. Det framgår att remissinstanserna ganska samfällt inser att den finska modellen, som det egentligen var utredningens uppdrag att titta på, inte är förenlig med , och inte heller det förslag som utredningen har presenterat synes av de tunga remissinstanserna vara förenligt med EU-rätten.Vi har läst igenom alla remissvar. Då är det kutym att ett beredningsarbete pågår, där vi funderar över hur vi ska förhålla oss till remissinstansernas synpunkter och till de förslag som utredningen har lagt fram. Det är det svar jag har att ge i dag.Parallellt med detta pågår naturligtvis också Systembolagets försök att bättre svara upp mot de små, lokala producenternas sortiment och kunna tillhandahålla det. Fråga nr 2 får jag återkomma till i nästa svar. Det är välkommet om statsrådet återkommer till den frågan. När det gäller gårdsförsäljningen vill jag fråga: När kommer beslutet? Det är väldigt många som väntar på det och som riskerar pengar på grund av att tiden bara går.Hur är det med vinklubbarna? Detta är inget förslag som ligger i byrålådan, utan det arbetas aktivt med det. Det kan jag försäkra om.När det gäller vinklubbarna är ju sakförhållandet det att vi i har fått ett utslag som innebär att det förbud som vi har haft mot import av alkohol av privatpersoner har fallit. Det innebär att de som vill importera som privatpersoner och att de leverantörer som finns har att rätta sig efter det regelverk som finns: Importen får inte ske till ungdomar , man måste alltid betala svensk skatt och marknadsföringsreglerna måste följas. Tillsynen måste fungera i vårt land. Vi kan se att det har skett en dramatisk utveckling av antalet aktörer bara . Om man däremot ser till andelen av den totala alkoholkonsumtionen är det fortfarande en förhållandevis mycket liten andel som det handlar om. Men vi ser noga på detta, och vi kommer faktiskt att träffa företrädare för våra andra myndigheter, tull, polis och andra, för att se vad vi tillsammans ser och vad vi behöver vidta för åtgärder. Min fråga går till statsrådet ett år sedan infördes etableringslotsar som en del av en omfattande reform. Under det här året kunde man se på den frihet de flyktingar som får uppehållstillstånd i har att välja ett företag som ska lotsa dem in i det svenska samhället. Det företag som blir utvalt får en ersättning som bygger ungefär på det man har i pengar att röra sig med.De företagen försöker locka till sig flyktingar genom att köpa datorer, mobiltelefoner, kameror och liknande it-prylar. Frågan är: Vad tycker statsrådet om det faktum att man inom lotsverksamheten ägnar sig åt inköp av prylar och inte åt att lotsa flyktingar in i det svenska samhället? Tack, , för frågan!Jag känner inte till de exempel som lyfter upp. Vad jag kan säga är att jag tycker att det är bra ifall det leder till att människor kommer närmare arbetsmarknaden.Hela idén med en lots är följande: Efter det att jag har fått ett permanent uppehållstillstånd träffar jag Arbetsförmedlingen. Det läggs upp en individuell etableringsplan för mig den i . När den är upplagd, vad behöver jag då göra för att lära mig svenska, samhällsorientering och arbetsförberedande insatser? Då väljer jag en lots.Vilka är då lotsar? kom det fram att går in och lotsar. Röda Korset är inne som lotsar. är inne som lotsar. Det är en mångfald av lotsar som vi börjar bygga fram.Människor som flyr eller invandrar till vårt land är olika och behöver olika stöd och hjälp. Att vi har börjat individualisera mottagandet mer tror jag är bra. Ett av de grundläggande problem som vi har haft i svensk integrationspolitik är att vi har behandlat människor som har flytt eller invandrat till vårt land ungefär som om alla är likadana. En del är att individualisera en ökad valfrihet.