kam-fs · GZC120111208fs · 2011-12-08 14:00:00 — Dokumentet finns inte. There is no row at position 0. har vi kunnat se en rad upprörande exempel på dålig äldreomsorg, ibland ren vanvård. Det är skälet till att jag ställer en fråga till socialministern.Kommunerna har ansvaret för all skattefinansierad äldreomsorg. Det gäller naturligtvis den verksamhet som drivs i egen regi, men kommunerna har även ett övergripande ansvar när privata företag utför den skattefinansierade vården.Under förra mandatperioden införde regeringen lagen om valfrihetssystem, även kallad LOV. Det var en möjlighet för kommuner som ville använda privata utförare utan att behöva upphandla verksamheten.I den senaste statsbudgeten skriver regeringen att alla kommuner i landet bör ha beslutat om att införa LOV. Annars bör tvingande lagstiftning övervägas. LOV blir ett tvång efter 2014 om nuvarande regering får bestämma. Det betyder fri etablering för alla privata vårdgivare i hela , oavsett vad kommunerna tycker, trots att det är kommunerna som har ansvaret för äldreomsorgen.Den senaste tiden har visat vilka svårigheter det är för kommunerna att kontrollera och följa upp kvaliteten i äldreomsorgen. Anser socialministern att det mot bakgrund av de problem som uppdagats är rimligt att tvinga alla kommuner att införa lagen om valfrihet när det gäller äldreboenden? Den fråga som tar upp är verkligen något som har berört oss alla. Jag tror att de exempel som vi har kunnat se medierna förmedla har påverkat alla väldigt starkt. Ingen vill att någon person, äldre eller yngre, ska behandlas på det sätt som vi har sett exempel på.Det är mycket riktigt så som säger, att väldigt mycket av ansvaret för detta ligger på den kommunala nivån, där man ska följa upp omsorgen, vare sig den sker i regi eller utförs av någon annan.Det som säger är också riktigt när hon refererar de formuleringar som finns i budgetpropositionen. Regeringen lär få tillfälle att återkomma till denna fråga med en presentation av vad vi konkret ska åstadkomma på det här området. Vi vill lägga mer makt hos den enskilda personen att kunna avgöra själv hur vård och omsorg ska utformas, vare sig man är en yngre eller äldre person. Vi ska som enskilda personer ha ett större inflytande än vad vården har kunnat medge. Jag noterade att jag inte fick svar på frågan. För kommunernas äldreomsorg kan lagen om valfrihet användas inom och när det gäller särskilt boende. På uttalade i en debatt att lagen om valfrihet kanske passade bättre i än när det gäller särskilt boende.Mot bakgrund av att regeringen vill göra lagen om valfrihet obligatorisk som LOV uppenbarligen är mindre lämpad för särskilda boenden vill jag fråga: Har socialministern och regeringen för avsikt att tvinga alla kommuner att införa lagen om valfrihet i särskilda boenden? Man kan se det här på två sätt när man uttrycker sig. Det ena är att säga att staten tvingar kommuner till saker och ting. Det andra är att säga att vi lägger mer makt hos den enskilde att bestämma över det som spelar en väldigt stor roll för det egna livet. Det är det som har lett till att LOV har införts inom primärvården och gett större inflytande för oss som patienter. Vi har fått fler vårdcentraler.Regeringen har aviserat det som refererar i texten i budgetpropositionen och ska återkomma till frågan. Det är precis som säger mer komplext och svårare att se konsekvenser för äldreboendena. Därför fordrar det här en särskild omsorg vid utformningen, för allting siktar på att skapa en bättre äldreomsorg och en starkare ställning för den enskilda äldre inom ramen för den vård som man är berättigad till. Efter att ha tillbringat helgen i vid deras parlamentsval får man en speciell känsla för demokrati och mänskliga rättigheter. Därför skulle jag vilja ställa en fråga till biståndsminister , som hade förmånen att vara i häromsistens. Jag ställer frågan både med anledning av det besöket och med anledning av att det är den 10 december.Vad gör vi från för att stödja en demokratisk utveckling i och hur arbetar vi för att stärka de mänskliga rättigheterna? Jag känner ett behov av att bli lite upplyft erfarenhet. Jag tackar för engagemanget för demokrati över hela världen. Vi kan spela en roll på många olika sätt. Om vi rör oss ända bort till och , ett fantastiskt land med 50 miljoner vänliga människor som varit avskurna från omvärlden i en väldigt grym diktatur, kanske det ändå är så att det finns öppningar. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi från den europeiska sidan och från ser de reformer och förändringar som möjligtvis är på väg och ser om de också är hållbara.Därför är det viktigt, tycker jag, att vårt humanitära svenska stöd fortsätter. Det har funnits där . Vi ser stora behov i hälsosektorn, och vi fortsätter att göra demokratiska insatser, bland annat för en del exilorganisationer. ges vi kanske möjlighet att jobba mer med de fria medier som börjar komma fram. Det gäller att vi är framme tidigt och snabbt för att ta tag i den förmåga och de möjligheter som kan finnas när det börjar ske ett visst öppnande som inger hopp. Jag tackar för svaret och för de tankar som finns, men skulle ändå vilja be statsrådet att ge lite mer konkreta exempel där faktiskt kan göra skillnad i för mänskliga rättigheter och demokrati. På alla håll kan vi göra skillnad. Jag ska ge ett exempel: engagemang för mänskliga rättigheter. är en av de största givarna till för mänskliga rättigheter.Vi kan nu äntligen få in den särskilde rapportören för MR i landet. Han kan göra en analys, komma med rekommendationer och se om han verkligen får tillträde till alla delar av landet. Vi ska stötta detta, se till att det blir ett tillträde, följa de rekommendationer som rapportören ger och därmed specifikt rikta in biståndet och det ekonomiska flödet. Både politiskt och ekonomiskt stöd innebär att våra moraliska ansträngningar för demokrati och frihet i denna del av världen och i detta land ska kunna ge resultat.Där tror jag att vi har en särskild roll att spela. Det finns en stor trovärdighet hos skandinaviskt engagemang i , skulle jag vilja säga, eftersom vi har varit verksamma där, dock inte med samma möjligheter som vi nu har.Specifikt riktade insatser för mänskliga rättigheter, demokrati och kvinnors ställning i landet är vad jag ser framför mig. kom med en rapport om hur EU:s djurtransportförordning följs. Man kom fram till att den inte följs så himla bra. Det leder till allvarliga djurskyddsproblem. Bland annat förekommer även i att djuren transporteras än vad som är tillåtet, att de har mindre utrymme än de ska ha, att de inte får vatten som de ska och att man transporterar djur som inte alls är i skick att transporteras.Dessa brister har man upptäckt trots att man i bara kontrollerar en liten bråkdel av alla djurtransporter. Faktum är att är näst sämst i hela EU på antalet kontroller av djurtransporter.Därför undrar jag vad landsbygdsministern vill göra för att minska djurens lidande under djurtransporter. Skydd av djur vid transport, i uppfödningssammanhang och så vidare, är en prioriterad fråga för mig och regeringen. Det vi senast har gjort är att i den budget som ligger för behandling permanenta de pengar som finns till att kontrollera att djur sköts på det sätt som djur ska skötas på.Den inledande frågeställningen kring hur det här fungerar i EU är åter föremål för debatt på kommande rådsmöte, som sker . Inför det rådsmötet har kommissionen presenterat en rapport om hur den lagstiftning som finns i efterlevs. I den kan man konstatera att efterlevnaden inte är vad den borde vara.Kommissionens önskemål är att efterlevnaden ska bli bättre. Mitt önskemål är att vi i skulle kunna introducera den ordning som vi har i , nämligen att djur inte ska få transporteras mer än åtta timmar.Jag hade hoppats att kommissionen hade lagt fram ett sådant förslag till det kommande rådsmötet, men det har man alltså inte. Detta hindrar dock inte mig från att fortsätta driva frågan om att djurtransporterna måste förkortas och att förhållandena måste förbättras också i . Jag är väldigt glad över att höra att landsbygdsministern tänker kämpa för att förkorta transporttiderna, för de är orimligt långa i EU . Men jag undrar också över det vi kan göra här i när det gäller djurskyddskontrollerna.Ministern sade att man hade permanentat den lilla extrasatsning på djurskyddskontroller som kom till när man såg att djurskyddskontrollerna gick på knäna efter den omorganisation som regeringen hade genomfört. Problemet är att man faktiskt inte gav alla de pengar man hade sagt. sade en enig riksdag att det saknas 10 miljoner. De pengarna skulle ha gått till att stärka djurskyddskontrollerna, bland annat vid djurtransporter, men de kom inte med i budgeten. Det är väldigt allvarligt om man säger att man ska försöka lösa de problem som finns men inte kan behålla de pengar man har. Hur tänkte ministern lösa det? Vi har i storleksordningen 150 årsarbetskrafter för det här ändamålet i vårt land. Det är fler än det har varit tidigare. De ärenden som flyttades över från den kommunala nivån, och som dessutom ofta var komplicerade och många, hoppas jag nu är avklarade, så att den normalkontroll - låt oss kalla det så - som ska äga rum vid uppfödning, hållande och också vid transport av djur kan utföras av dessa ca 150 årsarbetskrafter som vi har vid landets länsstyrelser. Min fråga är riktad till EU-minister . Den relaterar till att regeringschefer samlas i för att diskutera bland annat förslag om att ändra i för att skärpa sanktionerna mot länder som bryter mot stabilitets- och tillväxtpakten. Då är min fråga: Vilken ståndpunkt kommer att inta i diskussionen om fördragsändringen? Det kan inte ha undgått någon att det möte som ska äga rum i inträffar under en ödesvecka, och den tuffa ekonomiska kris vi ser i just nu är den värsta i modern tid.Den hetaste frågan för tillfället handlar om fördragsändring. Där anser vi från den sida att man kan gå vidare och få starkare hängslen och livremmar för ekonomin i krisländer utan att behöva göra någon större fördragsändring. Europeiska rådets ordförande , som jag träffade på ett möte , har lagt fram ett förslag som innebär en smidig lösning där man går in - jag ska inte tala så mycket om detaljer - i något som heter Protokoll 12, där man kan få starkare ekonomisk styrning utan en lång fördragsprocess. Vi hoppas förstås att samtliga EU-medlemsstater ska skriva under på den lösningen.Statsminister var i i går. Jag är glad över att det fanns ett brett parlamentariskt stöd från denna riksdag. Tack, statsrådet, för svaret! Min följdfråga är: Hur stark röst har egentligen här? Vi står ju utanför eurosamarbetet. Kanske just detta att vi har en bra ekonomi kan spela roll i det här sammanhanget. Vi tror att många av de viktigaste ekonomiska reformerna, exempelvis det man kallar för sexpacket och som handlar om starkare ekonomisk styrning, kan göras utan fördragsförändringar. Vi tycker att det är viktigt att alla 27 medlemsstater är med på en lösning.Vi känner en oro för ett som glider isär, där går vidare och samarbetar mer. Det ska de göra på en del punkter, men det är viktigt att de stora beslut som rör 27 länder ska tas av alla 27 länderna. Det gäller exempelvis den inre marknaden, som faktiskt täcker en halv miljard människor som bor i , och också exempelvis banksektorn. Det är viktigt att man håller ihop . Det finns en oro för konsekvenserna om några länder går vidare och samarbetar intimt på ett brett fält av ekonomiska frågor. Det tror vi inte är rätt väg att gå.Förhandlingar kommer som sagt att pågå. Statsministrarna kommer att ha en middag som säkert kommer att pågå ända in , och sedan blir det verkliga förhandlingar . Vi hoppas förstås att det ska bli en lösning utan fördragsförändringar, vilket vi har brett stöd för i denna kammare. Socialminister sade tidigare att han ville flytta mer makt till den enskilde. Jag undrar vilken makt , som berättade om sin mamma i Studio Ett i går, och hans mamma egentligen har. Han hittade sin mamma på , drivet av riskkapitalbolaget , skräckslagen, naken på ett lakan och nedkletad med avföring. Han har, liksom en del andra anhöriga, beslutat att flytta sin mamma till Katarinagården, ett kommunalt äldreboende. Det har också gått ut på upphandling, och vem vann upphandlingen? Jo, Attendo Care. är det många anhöriga där som driver en namninsamling för att få behålla Katarinagården i regi.Vilken makt har egentligen och hans mamma, och vilken makt har 96-årige i rullstol? Han sade så här: Jag tycker inte att man ska tjäna pengar på oss äldre; skattepengarna ska gå till vård och äldreomsorg. Jag undrar: Vill socialministern verkligen ha vinstdrivande bolag i äldreomsorgen? Är det inte dags att sätta stopp? Det är en förfärlig interiör som redovisar. Vanvård eller bristande vård, oavsett om den förekommer i kommunala boenden eller i privat skötta verksamheter, är naturligtvis oacceptabel. Det finns ett ansvar hos kommunpolitikerna och de kommunala tjänstemännen att följa upp och säkerställa att man får den verksamhet som man har beställt, oavsett vem som är utförare.Eva är inriktad på att bekämpa privata aktörer på äldreomsorgsområdet. Jag är inriktad på att bekämpa vanvård var den än förekommer. vet precis som alla andra att väldigt många av de exempel som har rullats upp har gällt kommunala boenden som har brustit. Det är allvarligt, men det är lika allvarligt när det inträffar i boenden som är drivna av andra. Vi ska komma åt det problemet. Vanvården är bekymret, och det är den vi ska åtgärda. Självklart finns det brister hos både kommunala och privata utförare. Men när jag besöker äldreomsorg träffar jag ständigt på detsamma: Var har man tagit bort rapporteringen mellan natt, morgon och dag? Var är det som personalen har fått order att använda bara en handske eller bara en tvättlapp oavsett behov? Det är inte på de kommunalt drivna äldreboendena utan hos de privata utförarna. Var har man fler deltider och timanställningar? Jo, det är hos de privata utförarna, för det är genom mindre personal som man kan tjäna pengar.Jag ser det inte som en valfrihet när det faktiskt är svårt att få plats på ett äldreboende för de äldre som behöver. En fjärdedel av äldreboendeplatserna har försvunnit. I exempelvis åker man ur kön och får en ny biståndsbedömning om man tackar nej till ett äldreboende. Valfrihet måste ju innebära att man avsätter mer resurser till äldreomsorgen, något som vill - vi har öronmärkt 3 miljarder - men det gör inte regeringen. Det som är den stora utmaningen framför allt för kommunpolitiker runt om i landet är att säkerställa att vi har en god äldreomsorg. Den ska vara god oavsett vem som är huvudman för verksamheten och oavsett vem som utför den. Det ansvaret finns där. Vi vet allesammans att det finns stora brister i den kommunala kompetensen när det gäller upphandlingar. Om man inte kan definiera vad man vill ha kommer man heller inte att få det. Om man är beredd att betala för en kommer man inte att få en levererad. Här finns det ett stort ansvar hos kommunpolitikerna ett definiera vad det är man vill åstadkomma och sedan säkerställa att det följs upp. Det gäller oavsett om det är en utförare eller en privat. Det är detta som är det centrala. Det är detta som vi kommer att lägga ned arbete på. Det handlar om att säkerställa att vanvård aldrig någonsin förekommer, och i det arbetet behöver vi ett mycket stort ansvarstagande av kommunala företrädare oavsett partifärg. Jag har en fråga till justitieminister har kunnat läsa att har fått sin första student på som bär slöja. Bilden i medierna är att detta är något småmysigt och lite gulligt. går till och med lite längre, försöker att vara klämkäck och kallar henne snut i slöja.För det första menar jag att myndighetsutövning, inte minst av polis och militär med sitt våldsmonopol, måste vara neutral. Jag menar också att deras uniformer måste vara fria från religiösa såväl som politiska markörer.För det andra: Att till polisuniform tillåta bärandet av en symbol som för många människor symboliserar religiös underkastelse såväl som uppdelning mellan män och kvinnor torde strida mot allt som vårt samhälle står för.Min fråga är följande: Finns det en risk att beslutet att tillåta bärandet av religiösa symboler till polisuniform kan leda till ett minskat förtroende för svenskt polisväsen? Tänker justitieministern tillåta liknande särrättigheter även för andra religiösa grupper? Mitt svar vad gäller förtroendet är nej. Jag tror inte att det påverkar förtroendet för svensk polis negativt om vi lyckas rekrytera fler med förortskompetens och fler människor med annan bakgrund än vad majoriteten har.När jag får den här frågan erinrar jag mig direkt en diskussion vi hade i huruvida en sikh kunde köra buss eller inte. Jag tror att de flesta av oss tycker att det är en ganska märklig fråga. Det går naturligtvis alldeles utmärkt.Det är också på det sättet att som studerande får man klä sig hur man vill. I en tjänsteutövning finns det olika arbetsuppgifter. Där måste arbetsgivare ta hänsyn till vad som är lämpligt och inte. I vissa situationer bär man till exempel uniform och annat.Som princip tycker jag att vi ska vara glada och lyckliga om man lyckas rekrytera fler unga människor med en annan bakgrund än den traditionella och får dem att söka sig till polisutbildningen. Vi är överens om att det är bra att man kan rekrytera människor med olika bakgrund. Det är en sak. Det är en helt annan sak att man tillåter en polisuniform som är neutral.Jag tycker att justitieministern tar lite väl lätt på frågan. Jag har nämligen frågat runt bland både polisen och allmänheten i frågan. Jag vill påstå att väldigt många är väldigt oroade över den utveckling som är igångsatt. Man menar att det definitivt påverkar förtroendet.Jag ställer mig också frågan: Hur ska någon som flytt undan muslimskt förtryck i det här fallet kunna få förtroende för en polis som bär en symbol som symboliserar allt det man har flytt ifrån? Jag tycker att justitieministern är svaret skyldig. Frågeställaren säger att väldigt många är oroade över en student. Det låter lite överdrivet. Det är väldigt viktigt att vi sätter proportioner på saker och ting.Min grundinställning är att vi ska rekrytera brett till polisutbildningen. Man ska uppfylla de krav som finns för att kunna bli en bra polis.Oavsett om man jobbar i sjukvården, i någon annan verksamhet eller inom polisen måste man professionellt utifrån arbetsuppgifterna ta ställning till vilken typ av uniform eller klädsel som är lämplig. Jag tänker inte sitta som minister och ha pekpinnar i det avseendet.Jag tror också att det är väldigt viktigt att vi i skaffar oss en öppenhet för att vi ser lite olika ut, har lite olika bakgrund och ibland märks det. Jag tror inte att det på något sätt påverkar förtroendet för de arbetsuppgifter och den service till medborgarna som till exempel svensk polis ska erbjuda. Min fråga riktar jag till landsbygdsminister tror att vi är många som är överens om att det ska vara möjligt att leva och bo i hela landet. Det som oroar mig och andra är att på en hel del håll i landet minskar befolkningen på landsbygden. län är ett sådant exempel.Jag tror att utflyttningen från landsbygden måste hejdas på olika sätt. Vi har i vårt land egentligen goda förutsättningar om vi lär oss att använda dessa på rätt sätt.Vårt land är rikt på sjöar. Vi har massor av sjöar, skulle jag vilja säga som smålänning. Att kunna erbjuda ett strandnära boende tror jag är ett viktigt argument för att det ska kunna bli attraktivt att bo på landsbygden.Min fråga till landsbygdsministern är därför: Tror landsbygdsministern att erbjudande om strandnära boende och att se till att använda de dispenser som kan vara möjliga är en åtgärd som skulle göra det attraktivt och vända den befolkningsutveckling som vi har sett? Mitt korta svar är ja. Attraktiva boendemiljöer för många människor, kanske riktigt många människor, är för dessa människor att de har tillgång till vy över ett vattenområde.Jag vill gärna utveckla mitt svar på frågeställningen lite grann. Det är också viktigt att det finns en infrastruktur som möjliggör att man kan kommunicera med varandra. Det handlar om att väg, järnvägsnät, elektroniska kommunikationer och så vidare är tillgängliga och i ett hyggligt skick.Det är viktigt att det finns en kommersiell såväl som en offentlig service för att människor ska etablera sig. Det allra viktigaste är att det finns jobb.Det är skälet till att jag har engagerat mig mycket för att utveckla näringar och verksamheter som av tradition finns på den svenska landsbygden, i skogen, matproduktionen och så vidare. Att man har jobb är grunden för att människor bosätter sig och utvecklar sina liv. Tack för svaret, statsrådet! Jag uppskattar det och engagemanget för att ge denna bredd av service också på landsbygden.Sedan den 1 februari 2010 har vi haft en ny lagstiftning för dispenser för strandnära boende och strandskydd. Många uppfattade och trodde att det skulle bli en generösare tolkning som möjliggjorde att landsbygden kunde utvecklas. Men alltför många har uppfattat att det i stället har varit en åtstramning. Diskussionen har mycket handlat om att lokal utveckling också kan ingå i den dispensgrund som heter "annat angeläget intresse".Min fråga till landsbygdsministern är: Behövs det en översyn av hur strandskyddslagstiftningen har tillämpats för att kunna nå de mål som vi har haft? Är det så att det borde vara möjligt att se en lokal utveckling som grund för en dispens för att därigenom kunna öka befolkningen också på landsbygden och i de små kommunerna? Låt mig först konstatera att detta primärt inte är min frågeställning i regeringsarbetet. ligger närmast hos miljöministern. Men frågan har diskuterats.Om inte minnet sviker mig - jag måste lägga in den reservationen - är det i den budgetproposition som är föremål för riksdagsbehandling angivet att en sådan översyn ska göras.Det är generellt på det sättet att översyner ofta behöver göras av lagstiftningar som är nya och diametralt motsatta till hur de har varit tidigare för att se att de fungerar på det sätt som och regeringen har tänkt sig.Jag vill påpeka att det är möjligt att anta planer i kommunerna där man gör avsteg från de traditionella bundna strandskyddsområden som är generella i vårt land. Min fråga går till justitieminister den senaste tiden har situationen för företagare som drabbas av kriminella fakturaskojare åter blivit aktuell. I många fall har företagen lagen på sin sida. Men genom hot eller trakasserier tvingar man dessa människor till betalning, förlikning eller något sådant. Man hotar med betalningsanmärkningar, kronofogdemyndigheter och tingsrätter.Det drabbar främst små nystartade företag som kanske inte har stenkoll på alla regler alla gånger. Det drabbar inte bara ekonomiskt utan också socialt, psykiskt och fysiskt. Vi måste hitta lösningar som gör att vi kommer till rätta med de problemen.Min fråga blir helt enkelt: Vad avser ministern att göra för att vi ska lösa detta? Bluffakturorna är ett stort problem. Men det är viktigt att börja med att konstatera att den som skickar bluffakturor oftast gör sig skyldig till ett brott. Genom ökade resurser till rättsväsendet finns det större möjligheter än tidigare att ta itu med detta problem och nå lagföring.Sedan några år tillbaka har regler som gör att myndigheten ska ta bort uppgifter som är missvisande, till exempel därför att man har fått denna typ av bluffakturor, så att man inte i onödan släpar med i registren som om man hade skulder som man egentligen inte har.Jag är glad att har fått ihop en överenskommelse när det gäller kreditupplysningsbranschen som innebär att man filtrerar bort uppgifter från bolag som finns på listan över oseriösa handlare.En rad viktiga åtgärder vidtas alltså , och det är bra. Jag tackar statsrådet för svaret. Det kanske är ganska många som inte vet att betalningsanmärkningarna sorteras bort av kreditupplysningsföretagen.