kam-sf · GZC120111215sf · 2011-12-15 14:00:00 — Dokumentet finns inte. There is no row at position 0. Fru talman, statsministern! Jag har under denna höst haft möjlighet att extra mycket resa runt om i och har vid de tillfällena valt att besöka universitet och högskolor i , , , , och . På de platser jag kommer till möts jag från skolledningar av beskedet att de skär ned på antalet studieplatser. På säger rektorn att man aldrig haft ett sådant söktryck som . Arbetslösheten är hög bland våra ungdomar, och söktrycket är större . Men rektorn sitter och planerar för att skära bort 1 500 platser.Såväl som har en större andel högskoleutbildade än . Högskolorna och universiteten är direkt avgörande för tillväxt och utveckling i hela landet och för att möjliggöra för våra ungdomar att förverkliga sina drömmar om ett liv.Vad är det för tanke bakom detta, och vem är ansvarig för att det nu sker? Mitt intryck är att vi med kvalitetsförstärkningar har gjort det mer intressant och värdefullt att ägna sig åt högskolestudier. Detta är naturligtvis intimt förknippat med konjunkturens olika växlingar.En utbyggnad skedde här för bara till följd av den lågkonjunktur som då var. Det kan finnas kopplingar till det. Till vilken högskola och vilket universitet man söker spelar också lite grann roll, vilket vi för övrigt tycker kan vara en poäng.Vad som också skett är att vi avgiftsbelagt avseende möjligheten för vissa utländska studenter att studera här, något som inte var fallet. Vi tror att det helt enkelt blev så i ett där allt fler lade på avgifter att många sökte sig till enkom av det skälet att det var gratis att studera här - knappast för att söka sig till det ställe där kvaliteten uppfattades som allra bäst.Vi tycker att det är en bättre ordning att säkerställa att resurserna går till svenska studenter som studerar och att i stället jobba med stipendier för de studenter från länder utanför EU som söker sig hit. Det är en del av de förklaringar jag kan se till det som beskriver. Det är inte riktigt det som rektorer runt om i landet reagerar på, utan det är att de har ett söktryck som är större än . De får skära bort platser och säga nej till studenter som är berättigade att studera och som är arbetslösa på grund av att det inte avsätts resurser till denna form av utbildning.Vi socialdemokrater har lagt fram ett budgetförslag om 8 700 fler högskole- och universitetsplatser och om 6 500 fler platser i . Dessutom anslår vi - det är jag övertygad om att statsministern vet - mer än regeringen till åtgärder för att höja kvaliteten på universitet och högskolor.Det handlar således inte om kvalitet, och det handlar inte om att stänga ute utländska studenter. Det handlar om att ni för en politik som stänger ute svenska arbetslösa ungdomar som är berättigade att få en högre utbildning.Jag undrar: Vad är tanken bakom detta, och vem är ansvarig för att det sker? Problemet med de papper som ni socialdemokrater skriver är att ni ensamma inte är ett regeringsalternativ. Ni måste komma överens med andra partier för att det ni föreslår ska kunna tas på allvar. Dessutom är era förslag inte fullständigt finansierade. Er budget är kraftigt underfinansierad. Vidare bygger det hela på en lång rad skatteökningar och förslag om andra saker som är skadliga för ekonomin. Alltså går det inte ihop.Vår uppfattning är att vi visst har tillförsäkrat universitet och högskolor ökade resurser just med en kvalitetsinriktning . Men en stor förändring har varit att vi avgiftsbelagt avseende möjligheten att ta in utländska studenter. Jag försvarar det. Jag tycker att svenska skattepengar huvudsakligen ska inriktas på att gå till svenska studenter som studerar. Men det här har betytt en del för högskolornas och universitetens finansiering. Naturligtvis ska vi löpande pröva detta. Det kommer vi att göra kopplat till hur konjunkturen utvecklas och i de samtal vi ska ha inför kommande budgetar. Världens länder enades faktiskt om att börja förhandla om ett brett klimatavtal med bindande utsläppsbegränsningar för alla länder.Men det här är en långsam process. Alla där nere på mötet som jag talade med var övertygade om att mycket större insatser behövs, dessutom mycket snabbare, för att vi ska kunna möta klimathotet mot vårt samhälle.Nästa vecka släpps de senaste siffrorna över utsläppen från svensk sida. Jag tror att du, , liksom jag är medveten om att det pekar mot ökade utsläpp i för . Det tycker jag är orimligt med tanke på att vi lever i när alla åtgärder behövs. När så många företag och inte minst svenska kommuner visar på metoder för att kraftigt minska utsläppen är det orimligt att vi stillasittande här accepterar ökade utsläpp.Min fråga till statsministern är helt enkelt: Vilka ytterligare åtgärder för att minska klimatutsläppen avser regeringen att komma till med? Jag tycker att det är väldigt allvarligt att det beskrivs att vi stillasittande ser på utvecklingen när kanske är det land som har de mest och bäst utvecklade klimatprogrammen i världen.När det gäller CO2-skatter och gröna certifikat har för övrigt varit med och påverkat för att få en hel del på plats. Vi ska inte till svenska folket sända beskrivningen baserad på att det är som att ingenting görs.Jag tror att vi mycket väl kan se växande utsläppsemissioner för kopplade till att vi haft en extremt kall vinter och att vi dessutom haft tillväxttal på 5-6 procent.Det vi försöker åstadkomma i världen är att emissionsökningar frikopplas från tillväxtökningar. Om man tittar på och framåt ser man att är ett exempel på att detta är möjligt. Däremot är vi i växande grad bekymrade över snabbväxande ekonomier runt om i världen.Åsa Romson och jag kan väl vara överens om att åtagandena fortfarande inte är tillräckliga för att klara tvågradersmålet. Fler borde göra som som ju lovar en 40-procentig emissionsminskning fram . Ja, men jag har fortfarande inte fått svar på vilka ytterligare, vidare, åtgärder regeringen anser behövs även i det svenska samhället. Detta med stillasittande får väl ändå konstateras när regeringen i klimatpropositionen 2009 och inför den beredning som gjordes själv sade nej till åtta av tio förslag som där lades fram. Man sade nej till åtgärder som skulle ha begränsat klimatutsläppen med . Det handlar om satsningar på en utbyggd, modern tågtrafik, om stöd till lantbrukare när det gäller att effektivt ta hand om metanutsläpp och att göra biogas samt om avgifter på långväga långtradartrafik - åtgärder som vi ser att jämförbara länder i trycker på. Genom att ta tag i de åtgärdsförslag som faktiskt ligger på bordet skulle vi minska utsläppen och ge jobb i Sverige.Jag undrar helt enkelt hur länge det ska dröja innan också den på allvar tar ett samlat grepp om klimatutmaningen och ser att man inte bara kan vila på lagrarna efter gamla beslut. Det gör vi inte. Jag har själv varit med och höjt CO2-skatten över tusenkronorsnivån per utsläppt ton.Jag tror att vi båda känner att det behövs högre ambitioner för klimatet, men jag noterar att vi gör olika vägval. tycker att det huvudsakligen ska göras mer här i . Jag tycker att det globala problemet kräver ett globalt svar.Med synsätt blir det, tror jag, lätt så att vi skjuter på en förändring till följd av att industri och annat som inte kan vara konkurrenskraftiga och överleva i flyttar till eller . Det ser ut som att våra emissionsutsläpp då minskar. Men det enda vi gjort är att vi har gjort en förflyttning till miljöer där det släpps ut ännu mer.Dessutom tycker jag att det är bra att vi när tåg och många andra insatser nämns också minns att det man i fattiga utvecklingsländer ofta med kan göra för att påverka klimatet oftast kostar i . Det spelar också roll; vi har inte hur mycket resurser som helst. Här tycker jag tyvärr att gör det väl enkelt för sig. Det är ett globalt svar som krävs. Fru talman, statsministern! Jag läste i om omfattande fusk bland kinesiska företagare som sökt arbetstillstånd i . En myndighet under UD, Invest , ska ha satt i system att hjälpa till att fuska med uppehållstillstånd. Invest har hjälpt tomma fuskbolag med etablering i , och därmed har kineser kunnat få uppehållstillstånd på falska grunder.Regeringen har tillsatt en granskning av Invest verksamhet som ska vara klar . Om det framkommer indikationer på omfattande och strukturerat fusk, är regeringen då beredd att skärpa lagstiftningen så att inte fler kan missbruka reglerna för arbetskraftsinvandring? Jag vill också på förekommen anledning ha det sagt att vi alla är medvetna om att statsministern tycker att det i grunden är positivt att människor kommer till för att arbeta och att statsministern ogillar att man ställer grupper mot varandra. Jag efterfrågar heller ingen recension av politik. Det vore för en gångs skull bra om statsministern i stället för att komma med sina vanliga floskler valde att svara på frågan. Det är alltid enklare när frågeställaren också kan ge svaret själv.Låt mig konstatera att vi har väldigt öppna och liberala regler som möjliggör arbetskraftsinvandring till . Vi har inte, likt en del andra länder, skapat poängsystem så att det bara är de allra mest välutbildade som kan komma hit och jobba. Jag försvarar att vi har den typen av regler.Alla regler missbrukas. Utan regler blir det svartekonomi. Då finns fenomenen och det fungerar ännu sämre, men då blir det inte lika omdiskuterat. Regler som inte efterlevs ska givetvis tillrättaföras, men svaret blir inte att skärpa lagstiftningen om man inte följer lagstiftningen. Svaret blir i så fall att se till att lagstiftningen bättre följs.Sedan gör vi möjligen olika tolkningar av huruvida detta är bra för eller inte. Min bestämda uppfattning är - och det kunde jag också säga för stora delar av - att vi behöver bli bättre på att attrahera människor att komma hit och arbeta, för att säkra vår egen välfärdsfinansiering och försörjning . får då redogöra för sitt synsätt. Vi har tidigare hört om hur utländsk arbetskraft på olika sätt utnyttjas som ett resultat av regeringens fria arbetskraftsinvandring. Kvinnor sexualutnyttjas, och människor får jobba betydligt till betydligt lägre löner än enligt de kollektivavtal som finns. Man köper sig arbetstillstånd. Det finns andra sätt där människor utnyttjas i ert system.Här uppdagas nu en ny form av utnyttjande av otydliga och otillräckliga regler. Är det inte dags att återgå till de tidigare, funktionella regler som gällde för arbetskraftsinvandring, där företagens behov av kvalificerad arbetskraft faktiskt tillgodosågs och där fusket reducerades till ett minimum? införde dessa regler , och genom detta sätt att ställa frågor skulle vi alltså tro att sexförsäljning och liknande har blivit ett problem efter det. Det är ett orimligt påstående. Vi har haft problem med illegal invandring eftersom vi före denna regelförändring i realiteten hade stängt för möjligheten att komma hit och arbeta. Människor söker sig till arbete i alla fall, men under sken av en svartekonomi med sämre villkor. Vi har förbättrat förutsättningarna för människor som kommer hit och arbetar. Jag vill också understryka att detta handlar om människor som kommer från länder utanför EU. Vi har även fria arbetskraftsrörelser, utan övergångsregler, när det gäller Europeiska unionens medborgare. Jag är väl medveten om att förmodligen har synpunkter även på det. Okej, om ni stöder det kan jag säga att det där finns väldigt mycket av de fenomen du diskuterar, också förknippat med att diskutera villkor för dessa människor.Till slut måste man ställa sig frågan: Är det långsiktigt bra eller dåligt för att vi får hit fler som jobbar? Mitt svar är att det är bra. Det som inte sköts ska naturligtvis rättas till. har vi sett ytterligare några exempel på svensk utvisningspolitik som har blivit aktuella i medierna. Ganna Chyzhevska, som regeringen med benäget bistånd från myndigheter vill utvisa, ska enligt regeringen utvisas trots att hon är , dement och kommer att fråntas möjligheten att leva med sina nära och kära. har även familjen i uppmärksammats. De har varit i . De har tre pojkar: , , , , och , . har alltså bott i sedan han var . Det är en svensk familj enligt alla begrepp, men de ska utvisas med regeringens politik.Migrationsminister vägrar svara på pojkarnas kamraters frågor. Till exempel säger: Varför skickar man ut en familj som har bott i ? frågar: Varför är inte inskriven i lagen? Kan kanske statsministern ge ett svar till dessa barn? Det är alltid svåra fall, och de beskrivs ofta medialt som enskilda fall. Människor känner i hjärtat att de förstår dessa människors situation. Om logiken ska vara att det är mediebeskrivna fall vi ska göra utslag gentemot hamnar vi dock lätt i en situation där vi inte längre agerar rättssäkert, det vill säga att alla inte får samma behandling. Detta är nämligen grundat i lagstiftning, och även om ställer frågor som om han inte skulle veta detta vet han att det inte är regeringen som avgör. Vi har fört bort detta från regeringens bord att fatta beslut om. Vad som har hänt är att det ena fallet har hamnat i , och har därför författat ett yttrande. Det har dock helt baserats på och migrationsdomstolarnas utgångspunkter, eftersom det är dit vi har förlagt beslut om detta i . Det tycker jag för övrigt är en god ordning som jag försvarar. Vi har haft brett stöd för det i riksdag, och det säkerställer dessutom just den rättssäkerhet jag annars tror står i fara. Då blir det mer beroende av vem som engagerar sig i vilket fall. Jag tycker att alla ska behandlas lika inför lag. Om resultatet då är att barn utvisas ur tycker alltså statsministern att det är rätt. Sedan kan statsministern känna vad som helst, men det är fegt och ansvarslöst att påstå att statsministern inte har någon möjlighet att ändra. Om ni som regering vill att vi ska ha en annan migrationspolitik som ser till att människor med behov får stanna i - inklusive Ganna Chyzhevska, , och inklusive , och - skulle ni kunna ordna det, men ni fegar och smiter ifrån ansvar. Du svarar inte heller på frågorna från dessa barn, lika lite som migrationsminister har gjort. Det finns några barn till som har frågor, till exempel . Han frågar: Bryter inte det här mot ? Vad är svaret på det, statsministern?Emma Salthammer säger: Tänker inte du på familjen?Frågan är ställd till migrationsminister , men kanske kan statsminister svara på den i stället.Fanny säger: Varför fick vi inte säga hej då?Detta är frågor från barn som har sett hur deras kamrater har utvisats fast de har bott i i nästan hela sitt liv. Den sista frågan är från . Han säger till migrationsminister : Tycker du om ditt jobb?Kanske kan statsministern svara. Jag tycker att det är bra när ett statsråd vet under vilka lagar och regler man verkar. Vi har till exempel inte ministerstyre i . Vi har till exempel inte möjligheten för enskilda statsråd att utöva den typen av inflytande efterfrågar. i politiken tror jag också att egentligen vet det.Vi har även fört bort möjligheten från till och migrationsdomstolar att fatta beslut i dessa ärenden, med brett stöd i riksdag. Det är vår uppfattning att domstolar som sista instans säkerställer en bättre rättssäkerhet och rättsordning än vad som var fallet. Detta tycker jag är försvarligt i varje läge. Det finns dock en till viktig utgångspunkt, och det är att det ibland låter som att har helt fri, oreglerad invandring. Det har vi inte; vi har reglerad invandring. Reglerad betyder regler - vissa regler för att få komma in, vissa regler för att få stanna. Det är därför det också måste vara en rättssäker hantering som gör att alla behandlas lika när vi följer dessa regler. I grunden är vi mer överens om reglerad invandring i riksdag än vad det ibland låter som från olika talarstolar. När statsministern var här i kammaren för att rapportera från förra veckans diskuterade vi bland annat läget i de europeiska ekonomierna. Vi diskuterade bland annat problemet att många av de problem som finns i ekonomi ägs av huvudstäderna snarare än av och att det inte är i vi enklast löser problemen.Jag tror att statsministern och jag är överens om att ett problem är den bristande sjukdomsinsikten och bristen på kraftfulla åtgärder för att få i gång europeisk tillväxt.Vi ser nu rapporter, inte bara från länder som där det råder depression utan också från andra europeiska länder, om att ekonomin mattas av. Andra konjunkturbedömare ser nu också hur detta sker till och med i tillväxtländer som . Allt detta kommer i förlängningen också att påverka ekonomin i , som är ett litet och mycket exportberoende land med stor handel med omvärlden.Mina frågor till statsministern är helt enkelt: Hur bedömer regeringen det ekonomiska läget just nu? Och vilka åtgärder ser statsministern som viktigast för att fortsatt ta ansvar för inte bara tillväxt utan också för företagande, jobb och välfärd i ? I skarp kontrast mot många andra länder har nu haft två goda år vad gäller tillväxtsiffror. Vi har också 2010 och 2011 som ensamt land i Europeiska unionen haft balans eller till och med överskott i våra offentliga finanser.Men det är korrekt, som beskriver, att den avmattning som sker runt om i är en ekonomisk avmattning i sig. Dessutom är möjligheterna att möta den med olika efterfrågestimulanser i princip uttömda eftersom de offentliga finanserna runt om i är i så dåligt skick. Det gör att i realiteten sjunker också efterfrågan på svenska produkter. Vi har våra största exportmarknader i och i vår absoluta närhet, och det är klart att när deras efterfrågan minskar, minskar också våra möjligheter att sälja våra produkter.Därför ser vi framför oss en avmattning. Det är viktigt då att vi inte spelar bort det kanske viktigaste kort som vi har men som andra saknar, nämligen god ordning i de offentliga finanserna.Vi har sett till att drivkrafterna för jobb är bra i . Vi har sänkt kostnader för att anställa. Och vad man verkligen skulle kunna göra runt om i , om man saknar budgetmedel, är snarare att öppna sina marknader, att avreglera. Vi trycker på för att mer av det ska göras. Det är just nu rätt tillfälle. Låt mig fortsätta lite där startade. Förra veckans toppmöte handlade väldigt mycket om ekonomi, men då på lång sikt. Dels handlade det om de frågor som tog upp om den långsiktiga tillväxten, dels frågan om att förhindra ett upprepande av skuldkrisen. De åtgärder som man kom överens om vid toppmötet var ju väldigt mycket inriktade på det.Men det var också en åtgärd som var av mer kortsiktig karaktär, nämligen att bygga på den här brandväggen så att en skuldkris i ett land inte smittar av sig på andra, att de banker som drabbas av problem inte ska smitta ned andra banker. Där har åtagit sig att vara med genom IMF, , för att stödja stabiliseringen av Europa.Detta möts av kritik i , och det kan statsministern möjligen bemöta. Men hur stort är detta åtagande? Vet vi det ? Finns det något annat att säga i frågan om vår IMF-medverkan? Grundlösningen på de problem som finns i är att de mest skuldtyngda och problemtyngda länderna gör mer själva. Brandväggen är ett sätt att säkra lån för väldigt skuldtyngda länder under förutsättning att de gör det arbetet. Man kallar det för brandvägg för att det mer ska vara som en sorts försäkring. Det är inte säkert att den ska användas, men man ska veta att den typen av muskler finns att tillgå - detta för att lugna nervösa marknader. Vi tror att den behöver byggas upp och bli starkare.Vi har sagt att vi är villiga att bidra via IMF, , för att komplettera de många insatser som eurozonens länder själva gör. Varför gör vi det? Jo, dels därför att man får de bästa av villkor, marknadsmässiga, dels att det tar bort mycket av riskerna. Det är helt försvarbart inför svenska skattebetalare.Jag såg att riksbankschefen har nämnt belopp på hundramiljardersnivå som det från svensk sida i så fall skulle handla om. Men jag vill understryka att vi har sagt att det måste ske med en rättvis bördefördelning, alltså förutsatt att också andra går med. Vi har inte fått entydiga signaler om detta, annat än att och har varit tydliga, men det skulle behövas att fler säger till om detta. Det tror vi är ett mycket verkningsfullt sätt att stödja de viktiga åtgärder som behövs i . Klimatmötet i blev en framgång på flera sätt. Det finns nu en väg framåt för att hantera de gemensamma klimatutmaningarna.Sveriges miljöminister har fått mycket beröm, både för sin kunskap och för sitt engagemang. Avgörande för hur man kunde nå det här resultatet var att man kunde bygga allianser med EU, länder och en del andra länder.Samtidigt delar jag statsministern syn att det är bekymmersamt att man inte kom längre i arbetet med att besluta om utsläppsminskningar och uppföljningar av detta, eftersom vi är på väg mot en global temperaturhöjning klart över två grader.Men det är alldeles tydligt att EU har haft en avgörande roll som en samlande kraft under mötet i och att EU:s ambitioner på klimatområdet tas på största allvar av andra parter i de här samtalen. Givet utfallet i , att såväl som och har gått med på ett ramverk och en färdplan för ett nytt klimatavtal, undrar jag om statsministern anser att EU nu bör driva linjen att nå 30 procents utsläppsminskningar till 2020. Syftet är att tillsammans åstadkomma att vi kan begränsa temperaturökningen till två grader. Det kommer att kräva globala svar. Jo, Europeiska unionens emissioner täcker av de samlade utsläppen, det vill säga att vi inte kan lösa detta själva.Europeiska unionen är den enda del i världen som har legalt bindande, gränsöverskridande emissionsminskningar, som vi alltså i lagstiftning har slagit fast ska gälla . Den typen av åtaganden, lika långtgående, finns faktiskt inte i andra delar av världen.Vi har sagt 20 procents reduktion gemensamt. Det kan betyda olika i olika länder. Varför säger vi då inte ? Förutsättningarna för det är att vi då måste veta hur det fördelar sig mellan EU:s 27 medlemsländer. Det är nämligen vissa länder som har sagt: Ska vi öka åtagandena ytterligare vill vi att det ska vara frivilligt. Då säger en grupp av länder: Då vill vi inte göra mer. Då får länder som vill ta på sig ytterligare åtaganden ta på sig både egna åtaganden och andra länders åtaganden. Det kan ha påverkan på svenska jobb och svensk välfärd. Det är skälet till att jag har varit lite försiktig.Jag gör gärna den här typen av ökningar, men det ska i så fall göras på ett sådant sätt att alla är med. Och det kan jag ännu inte lova, men vi trycker på för det. Fru talman, herr statsminister! Det tycks tyvärr ha blivit en svensk tradition att någon skola inte längre vågar fira julavslutningen i kyrkan. Men uppenbarligen har i sina instruktioner gjort en misstolkning eftersom utbildningsministern säger att det är tillåtet att hålla traditionella avslutningar i kyrkan med den lag vi har . Med traditionella avslutningar menar han förstås exempelvis psalmsång och att en präst eller pastor deltar.Nu har korståg gått så långt att man kan misstänka att de snart förordar att skynken hängs över om en kyrksal ändå används, för faktum är att redan nu förordar censur . Om en präst deltar i en julavslutning kräver att skolledaren i förväg kontrollerar vad hon eller han ska säga. Det är vad säger i sina riktlinjer.Står statsministern bakom denna utveckling eller vill statsministern i likhet med mig ge en julklapp som innehåller en lektion i grundläggande rättigheter som den om yttrandefrihet? har en ny skollag som trädde i kraft . Det är mycket tydligt i den att man själv kan välja var man vill ha sin skolavslutning. Det är rektorn som slutligen avgör det. Det är alltså fullt möjligt att ha en sådan avslutning i en kyrka. Det är regeringens uppfattning.Sedan får jag som sagt hänvisa till att rektorer har visst inflytande över detta. Det finns säkert också en och annan förälder som har synpunkter på detta. Men det är fullt möjligt, menar jag, med den lagstiftning vi har som gäller från . har socialutskottet haft en hearing om äldreomsorgen. Där har tydliggjorts att upphandling sker utifrån lägsta pris.