· GZ10115 · 2011-11-29 20:23:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta ungas inträde på arbetsmarknaden. Som jag har påpekat tidigare i kammaren är arbetslösheten bland unga en utmaning som regeringen tar på största allvar. Regeringen har en bred jobbstrategi för att bekämpa ungdomsarbetslöshet. En del i den strategin är att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden för unga, vilket vi har gjort genom att halvera socialavgiften för alla . Dessutom kan ungdomar som har varit utanför arbetslivet under minst sex av ta del av nystartsjobb. Jag vill också framhålla att regeringen är övertygad om att en utbildning av hög kvalitet förebygger arbetslöshet. Därför har regeringen genomfört och kommer att genomföra flera viktiga utbildningsreformer. Kopplingen mellan skola och arbetsmarknad förstärks, bland annat genom införandet av en gymnasial lärlingsutbildning som en alternativ väg till yrkesexamen inom gymnasieskolans yrkesprogram. Regeringen bereder förslag för att förena lärlingsutbildning med anställning. Därutöver har en särskild utredare fått i uppdrag att utreda och föreslå lösningar avseende en ny anställningsform med ett utbildningsinnehåll för unga, så kallad lärlingsprovanställning. De ungdomar som riskerar att fastna i långvarigt utanförskap måste erbjudas bästa möjliga stöd hos Arbetsförmedlingen. Detta gäller, precis som påpekar, särskilt för unga som inte har slutfört sin gymnasieutbildning. Precis som tidigare kommer Arbetsförmedlingen även att kunna erbjuda arbetslösa ungdomar mellan , som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning och som har kvalificerat sig för någon av garantierna, att med den högre bidragsnivån inom studiemedlet kunna påbörja kompletterande studier inom vuxenutbildning. Vidare kommer också den så kallade folkhögskolesatsningen att fortsätta . Syftet med folkhögskolesatsningen är att motivera arbetslösa ungdomar som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan att återgå till utbildning för att slutföra sina studier. I budgetpropositionen föreslår regeringen att Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag förstärks. Syftet är bland annat att deltagarna i jobb- och utvecklingsgarantin för ungdomar ska kunna erbjudas insatser av hög kvalitet och oftare få träffa en arbetsförmedlare. uppgick antalet arbetslösa ungdomar till 133 000, vilket motsvarade av arbetskraften. Det är en hög siffra, men det är viktigt att komma ihåg att av dessa var hela 53 000 ungdomar, eller , i själva verket heltidsstuderande som sökte arbete. arbetskraftsundersökning, , visar att 25 000 fler ungdomar var sysselsatta än . Detta, , är ett par exempel på de åtgärder som regeringen har vidtagit och avser att vidta för att underlätta ungas inträde på arbetsmarknaden. Jag börjar med att tacka statsrådet för svaret. Vi har ju hållit på och debatterat här , men jag tror ändå att det är viktigt att kammare debatterar unga vuxnas arbetslöshet.En del statistik, om vi tittar på , säger att det var drygt 190 000 unga mellan som var arbetslösa. Det gör mig som politiker men även som mamma till två unga vuxna väldigt orolig.I dag fick jag ett sms från min dotter som ska lämna , och det hon önskade sig i julklapp var ett jobb. Så det är klart att de här siffrorna oroar.Det andra kvartalet borde faktiskt innebära möjligheter att få vikariera under sommarsemestrarna, men trots det var det alltför många unga som inte fick chansen att få ett jobb. Läget är alltså allvarligt och förtjänar en debatt.Siffror och statistik berättar egentligen inte så mycket om hur livet är för de här unga kvinnorna och männen som är från stad och landsbygd, infödda och utrikesfödda och hur de faktiskt har det. Ingen tycks ju efterfråga dem på arbetsmarknaden. Det är värt att tänka på att ingen efterfrågar dem på arbetsmarknaden. Då blir det skrämmande att en så stor del av en ungdomsgeneration har väldigt stora problem att få ett jobb. Inget jobb - ingen inkomst, ingen inkomst - ingen egen bostad och ingen egen bostad - inget självbestämmande.Det som jag vill visa med min interpellation är just att hela livet ställs på vänteläge för de här unga som inte har jobb eller inte har avslutat sin utbildning. Det är självklart inte varenda ung vuxen som har svårigheter på arbetsmarknaden - det är inte det jag säger - men det är tillräckligt många för att det ska avskräcka.Att det finns ett starkt samband mellan avslutade gymnasiestudier och inträde på arbetsmarknaden har vi debatterat och hört tidigare här i kammaren. Arbetsgivare efterfrågar nya medarbetare som har avslutat sina studier, och har du då inte gjort det anses du inte vara anställbar. Kontakter och nätverk har en stor roll att spela, men dina föräldrars bakgrund spelar också roll när det gäller om du avslutar dina egna studier. Jag förstår att problematiken och utmaningarna är komplexa, men det är klart att det måste finnas saker som går att göra.I morse kom det på utbildningspolitikens område en ytterligare dålig och rent ut sagt deprimerande nyhet om vilken väg har slagit in på när det gäller studier och unga. Studier och jobb hänger ju ihop. Därför är nyheten om att unga elever med utländsk bakgrund har stora svårigheter att klara av oroande. I och med att man inte klarat får man ingen plats i gymnasieskolan, och sedan är man inne i ett ekorrhjul som bara snurrar fortare och fortare. Allt detta pågår under en borgerlig skolpolitik som har verkat och som ger effekt på arbetsmarknaden också.När jag läste statsrådets svar fastnade jag på några saker. Bland annat hänvisar hon till nystartsjobben som marknadspolitisk åtgärd. Min följdfråga blir: Vet regeringen hur många av dem som har haft denna form av subventionerad arbetsmarknadsåtgärd som får jobb hos sina arbetsgivare? Vet man statistiskt att detta ger effekt för unga med nystartsjobb? Jag tackar för frågan. Det är viktigt att påtala att det går bra för de flesta ungdomar. dotter som går på har säkert lysande framtidsutsikter med tanke på den demografiska utvecklingen. Det är, precis som tar upp, de ungdomar som inte klarat av grundskola och gymnasium som det är bekymmersamt för.Många ungdomar med utländsk bakgrund går det också bra för, inte minst flickorna som når fantastiska studieresultat. Det är viktigt att säga så att vi inte stämplar en hel grupp som bekymmersam.De utlandsfödda ungdomar som har kommit till sent har haft bekymmer, vilket inte är så konstigt. Kommer man till och inte kan språket är det såklart en enorm uppförsbacke. Ingen skola i världen kan ge dessa ungdomar möjlighet att klara skolan ; de behöver mer tid och stöd. Med den drivkraft som ungdomarna har kommer det dock att gå bra för de flesta.För de ungdomar som det inte gått så bra för i skolan är det viktigt att det finns andra vägar in på arbetsmarknaden och att vi sänker trösklarna. Det ska finnas lärlingsutbildningar och lärlingsplatser att komma in på, och arbetsgivarna ska få lägre kostnader för att anställa denna grupp ungdomar.Jag tror på den generella arbetsgivaravgiftsnedsättningen - annars hade vi inte haft den. Jag tror också att nystartsjobben där man tar bort hela arbetsgivaravgiften är viktiga. De ungdomar som har en låg skolunderbyggnad och ingen erfarenhet kommer inte att vara så produktiva, och arbetsgivaren kommer inte att vilja anställa dem till de lönenivåer som finns. kommer de dock att komma in i arbetslivet och prestera väl.Det behövs en mängd olika åtgärder. Det behövs en bättre skola som ser alla barn och unga. Det behövs en bra arbetsförmedling som möter de unga och ger dem kvalificerat stöd och goda regelbundna kontakter, vilket vi satsar på. Det behövs också drivkrafter för arbetsgivarna att välja dessa unga i stället för andra med bättre kvalifikationer. Då är det viktigt att arbetsgivarens kostnader är lägre. Sammantaget tror jag att de åtgärder vi vidtar får effekt. Jag är dock orolig för de ungdomar som inte har klarat av skolan och som inte ens är motiverade trots en ganska bra ersättning i det förhöjda studiebidraget. Så fort de hör ordet skola springer de åt andra hållet. Det är en stor utmaning. Vi har en åtgärd på plats . För de ungdomar som kommit in på folkhögskola har det varit positivt, men det gäller att få de unga att komma dit.Vi har flera olika åtgärder och en bred arbetsmarknadspolitik. Det är en viktig fråga, och jag tackar för att hon har väckt den. Jag har några kommentarer till de åtgärder som den borgerliga regeringen har genomfört för att vända den negativa trenden för ungdomsarbetslösheten. Jag tänkte ta upp tre.För det första beslöt sig den borgerliga regeringen under förra mandatperioden för att försämra a-kassan för unga vuxna. Den blev dyrare och sämre. Det var svårt att förstå syftet om man inte lyssnade noga på argumentationen. Den lät så här: En hårdare linje i a-kassan för unga ger ökade incitament för att aktivt söka jobb. Dessutom hade unga vuxna kortare arbetslöshetstid, vilket också var ett motiv för försämringen i a-kassan för unga.Har detta brutit den negativa trenden för ungdomsarbetslösheten? Nej.För det andra beslöt sig den borgerliga regeringen för att göra en allmän sänkning av arbetsgivaravgiften för unga vuxna. Vem gynnade det? Lite slarvigt sagt kan man se att de företag som hade många unga medarbetare , typ , fick en rejäl förstärkning i sin kassa, och därmed visade deras bokslut bättre siffror.Har det visat bättre siffror i arbetslöshetsstatistiken för unga vuxna och har det brutit den negativa trenden för ungdomsarbetslösheten? Nej.För det tredje har den borgerliga regeringen nu beslutat sig för att en sänkt krogmoms särskilt kommer att gynna unga vuxna. Kostnaden för sänkningen är och beräknas ge, mellan tummen och pekfingret, 3 500 jobb. Kommer det att bryta den negativa trenden för ungdomsarbetslösheten? Nej, jag tvivlar starkt på det.Arbetsmarknadsministern hänvisar till att tätare kontakter med en arbetsförmedlare ger bättre chanser och möjligheter till jobb. Utan tvekan är det så. Ingen i kammaren eller inom socialdemokratin som säger emot statsrådet när det gäller detta. Frågan är dock om verkligheten ser ut så för de unga som inte har jobb.Före valet basunerade borgerligheten ut att arbetslösa minsann skulle få träffa arbetsförmedlare och privata coacher oftare. Vittnar arbetslöshetssiffrorna om att verkligheten ser ut så? Nej, inte riktigt. Arbetslöshetssiffrorna och massarbetslösheten har bitit sig fast, och arbetslösheten bland unga vuxna ligger på 21-22 procent.Därför blir en ganska väsentlig fråga som jag önskar arbetsmarknadsministerns svar på följande: Har förändringarna och försämringarna i a-kassan för unga vuxna - den är dyrare och sämre och har snabbare nedtrappning i ersättningen - gett fler jobb till unga vuxna? Har reformen - som ni kallar det medan jag kallar det en kraftig försämring och diskriminering - i omställningsförsäkringen, a-kassan, gett unga vuxna fler jobb? Det är intressant att dessa debatter kommer in på a-kassan. Den fråga interpellanten har ställt är explicit: Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministern att vidta för att underlätta ungas inträde på arbetsmarknaden? Hur den kopplas ihop med a-kassan blir något obegripligt.Det är också intressant när man både ställer frågor och besvarar dem. Då blir min roll mindre viktig. Jag tror att det är viktigt att det blir billigare för arbetsgivare att anställa ungdomar. Jag skulle gärna höra hur resonerar. Tror att fler arbetsgivare blir intresserade av att anställa unga människor om det blir betydligt dyrare? På vilket sätt skulle det gå till?Man kan diskutera om det är rätt avvägning, men vi har valt en generell nedsättning av arbetsgivaravgifterna för unga för att det är viktigt att ungdomar som är på arbetsmarknaden och som inte är så produktiva utan är nyutexaminerade eller har låg skolunderbyggnad inte byts ut mot arbetslösa ungdomar till en lägre kostnad. Det är skälet till att vi har en generell nedsättning. Många arbetsgivare säger också att det är helt avgörande för att kunna behålla många unga under finanskrisen.Det är också många ungdomar som har fått jobb. Det är svårt att kvantifiera hur många, men det har betydelse när kostnaderna sänks för en person som är mindre produktiv.Det är viktigt att skolan ger en bra grund att stå på, att Arbetsförmedlingens insatser är adekvata och att man möter sin arbetsförmedlare eller coach oftare så att man blir stärkt i självkänslan och kan lyfta fram det man är bra på i stället för att fokusera på det man är sämre på. Många av dessa ungdomar har mött en skola som har fokuserat på problem i alldeles för hög utsträckning.Matchningen mot de lediga jobben är viktig. har 17 000 fler ungdomar mellan kommit i sysselsättning. Det är ett gott resultat, men jag är inte nöjd förrän alla ungdomar som kan arbeta också får chans att göra det. Anledningen till att jag återkommer till a-kassan är att dåvarande arbetsmarknadsminister gång på gång hänvisade till att en försämring av a-kassan skulle ge fler jobb och öka incitamenten att söka jobb. Det är därför vi frågar om det har fått den avsedda effekten.Man kan ställa sig frågan om det finns någonting att göra åt ungdomsarbetslösheten. Det är självklart, annars skulle jag inte stå här, och jag förmodar att inte heller arbetsmarknadsministern skulle göra det. Men vi har helt olika politik, helt olika lösningar. Vi har ett helt annat sätt att se på lösningarna.I vårt socialdemokratiska alternativ säger vi att satsningar på utbildning är en nyckel till framgång och att en kunskapsbaserad ekonomi är en del . Därför blir den borgerliga regeringens prioritering av krogmomsen, för 5,4 miljarder, så obegriplig - när vi kanske hade kunnat få hundra tusen nya utbildningsplatser för dessa pengar. Vi är ju överens om att utbildningen har stor betydelse för inträdet på arbetsmarknaden.Vi socialdemokrater är övertygade om att investeringar i trainee-program skulle vara en nyckel till att öppna dörrarna till arbetsmarknaden för unga vuxna. Att genom utbildningsvikariat göra en verklig, helhjärtad satsning på generationsskiftet inom välfärdens arbetsområde, som vi talat om , tror vi också skulle vara en framgångsrik faktor när det gäller att komma framåt med ungdomsarbetslösheten.När man talar om Arbetsförmedlingens roll förstår jag inte, och jag tror att det är obegripligt för många unga, varför man måste ha varit arbetslös i hundra dagar innan man får hjälp och stöd. Hundra dagar är en rätt lång tid.Det är klart att politik gör skillnad. Politikens svar på åtgärder som skulle lösa problemet med ungdomsarbetslösheten är skillnaden mellan statsrådet och mig. Jag fick inget svar på frågan hur tror att fler ungdomar får jobb om man höjer arbetsgivarnas kostnader med . Hur kan det ge fler jobb för unga? Det vore intressant att höra.Jag tror att vår politik har rätt inriktning, och det får vi också stöd för av forskningen. Det var viktigt att öka drivkrafterna till arbete. Jobbskatteavdragen har haft betydelse liksom att a-kassan gjorts om till mer av en omställningsförsäkring och att matchningen blivit bättre genom att Arbetsförmedlingen blivit en enda myndighet. Vi har sänkt trösklar och gjort det enklare för företagen.Kopplat till frågan om sänkt restaurangmoms, som genomförs i , kan jag säga att jag tycker att det är rimligt att det kostar lika mycket när man äter maten i en restaurang som när man tar maten med sig hem, och jag tror att det kommer att leda till att fler, inte minst ungdomar, får arbete.Socialdemokraterna är nu delvis för RUT-avdrag men i mindre omfattning och till andra grupper. Det var en reform som de var skeptiska till och inte trodde skulle leda till jobb, men vi ser att det gett fantastiska sysselsättningseffekter. Reformen finansierar sig själv genom att fler kommer i arbete, betalar in skatt och bidrar till vår välfärd. Jag ser därmed med tillförsikt fram emot att restauranger kommer att anställa unga människor, och jag hoppas att det blir en stor succé, på samma sätt som ROT- och RUT-avdragen har blivit det.Jag återkommer till min fråga till : På vilket sätt kommer det att bli fler jobb för ungdomar om man höjer arbetsgivarens kostnader för att anställa? Det är en intressant fråga. Det ligger i era förslag.