· GZ1040 · 2011-10-25 14:48:08 — har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder så att ett förslag om generella regler mot skatteläckage kan implementeras. Frågan är ställd bland annat mot bakgrund av granskning av skatteavtal med andra länder där den så kallade tioårsregeln diskuteras. I (RiR 2010:24) framförs att tioårsregeln har haft begränsad effekt när det gäller svensk beskattning på kapitalvinster som uppkommer när en fysisk person överlåter aktier och andelar i samband med utflyttning. Tioårsregeln innebär i grova drag att kapitalvinster som uppstår vid avyttring av aktier och vissa andra tillgångar ska beskattas i under de tio nästföljande åren efter utflyttning från Sverige.Så sent som svarade jag på en skriftlig fråga om jag avser att ta några initiativ för att ska införa generella regler mot skatteläckage vid utflyttning (fråga 2010/11:476). Jag instämmer i bedömning att det är ett problem att tioårsregeln i vissa fall får en begränsad effekt. I den mån det innebär att inkomster undandras svensk beskattning är det ett problem som måste åtgärdas. Frågan om att förhindra skatteläckage är mycket viktig och jag avser att följa den noga framöver. Som jag angav i mitt svar till är det en komplex fråga att ersätta tioårsregeln med generella regler. Det krävs en noggrann analys, inte minst när det gäller hur reglerna ska förhålla sig till och till skatteavtal. Innan en sådan analys är gjord är jag inte beredd att lägga fram något förslag om att ersätta tioårsregeln med generella regler mot skatteläckage vid utflyttning. Jag börjar med att tacka finansministern för svaret. Det var ett ganska kortfattat svar. Jag kan ha viss förståelse för att inte har tid att skriva ett längre svar med tanke på det ämne som avhandlades här i kammaren. Eurokrisen gör att finansministerns klippkort till snart måste vara slut igen. Ett annat skäl till det korta svaret, som jag också kan ha viss förståelse för, är att finansministern påpekar i sitt svar att jag har ställt en skriftlig fråga i samma ärende så sent som . Underförstått borde jag ha nöjt mig med det svar som jag fick då. Men om en ledamot följer upp en fråga med en interpellation någon tid efter att en fråga i samma ärende har blivit besvarad är det ett tecken på att ledamoten inte var nöjd med det tidigare svaret. Jag blev uppmärksammad på frågan om behov av generella regler mot skatteläckage i samband med behandlingen av granskning av skatteavtal med andra länder. I denna refereras till att regeringen , då var ansvarigt statsråd, delade bedömning att det behövs mer generella regler för att komma till rätta med skatteläckage vid beskattning av reavinster som uppkommer när en fysisk person överlåter aktier och andelar i samband med utflyttning ur landet. Den nu gällande tioårsregeln har haft en begränsad effekt eftersom det är bosättarlandet som har beskattningsrätten. Problemet är tänkt att åtgärdas i samband med omförhandling av de bilaterala skatteavtalen, men detta tar mycket och är en svårframkomlig väg. Det handlar om stora summor som undandras svensk beskattning. Enligt riskanalysgrupp i beräknades skattebortfallet uppgå till på vad som kan definieras som aktievinstutflyttningar av skatteflyktskaraktär. kunde till exempel rapportera att identifierat en skattekonsultbyrå som initierat överföring av till 500 brevlådeföretag i en enda EU- och avtalsstat, nämligen . menar att mer generella regler skulle vara ett effektivare sätt att komma till rätta med problemet, snarare än att omförhandla alla aktuella skatteavtal. Att omförhandla avtal är som sagt tidskrävande, och man kan då också riskera att andra för fördelaktiga villkor kommer att ändras i sådana avtal. svarar , liksom tidigare i svaret på den skriftliga frågan, att generella regler mot skatteläckage är något som kräver en noggrann analys, bland annat av hur sådana regler förhåller sig till och skatteavtalen. Jag kan dock konstatera att andra EU-länder, exempelvis en del av våra nordiska grannar, och , har infört en så kallad exitskatt för att komma till rätta med motsvarande skatteläckage. Finansministern säger också att frågan är mycket viktig och att han ska följa frågan noga men att en analys krävs innan han är beredd att lägga fram något förslag om generella åtgärder mot skatteläckage vid utflyttning. Men, bäste finansminister, jag undrar vad man gör på . , och jag förväntar oss handling - gärna en analys, men framför allt åtgärder mot skatteläckage. Det finns många gemensamma utgångspunkter i denna debatt för mig som finansminister och för . Det är klart att vi ska ha ett väl fungerande skattesystem, och det är klart att vinster som upparbetas i i huvudsak ska beskattas enligt de regler som vi har i . Det är så att säga den grundläggande utgångspunkten för vårt skattesystem. Vi har ett problem med skatteläckage. har analyserat frågan och landar i slutsatsen att det handlar om betydande brott. Det är någon eller några miljarder i skattebortfall som inte kan vara motiverat givet de regler som vi har. Detta är en komplex fråga, och det måste bedrivas ett fortsatt arbete i den. Det är inte omöjligt att hantera den. Det är så att säga inte grundforskning som behöver göras utan det är ett arbete för att få fram fungerande generella regler, och det arbetet måste slutföras. Det är klart att det måste bygga på en noggrann analys. Jag har därför mycket svårt att se att det i grund och botten finns någon stor skiljelinje mellan mig och . Det finns ett problem, och det bör åtgärdas. Det måste analyseras innan vi är framme med generella regler som fungerar. Jag har mycket svårt att se att skulle vara för att vi införde regler som inte fungerar, utan måste ha samma utgångspunkt därvidlag. Så snart vi kan komma fram i denna fråga desto bättre är det. generaldirektör besökte skatteutskottet och berättade bland annat om verkets nya vision som säger att alla ska vilja göra rätt för sig, alltså inte bara göra rätt för sig utan också vilja detta. Det blir då lite lättare att till exempel betala de skatter som efter en demokratisk process har bestämt ska betalas. Ja, alla ska göra rätt för sig, men det finns en del riskgrupper. intervjuade en representant från som kunde berätta att ca 1 000 företagare utvandrar . Ett hundratal av dem är förmögna fyrtiotalister - en ganska stor grupp just nu och en grupp med riskbeteende. I av de granskade fallen hittade tveksamheter, och i av fallen avslöjades rena skenbosättningar. Ofta handlar det om förmögna företagare som skriver sig i ett land med förmånliga skatteregler. Villan i överlåts formellt till barnen, men egentligen bor de själva kvar. Sedan säljs eller likvideras det familjeägda bolaget, och paret flyttar hem med sina pengar utan att behöva skatta för vinsten. Ett stort problem enligt representant är att den svenska skattelagstiftningen är både krånglig och uddlös. Effektivare regler som i våra nordiska grannländer, och efterlystes. Dessa länder har också haft dessa problem, men de ändrade lagstiftningen och har så kallad exitskatt, vilket innebär att man ger ett fiktivt skattebeslut när personen lämnar landet. Finansministern säger att det är en mycket viktig fråga men att det måste göras en analys om detta är förenligt med . Men som jag skriver i min interpellation finns det redan andra EU-länder som har infört detta. Dessutom kan jag tipsa finansministern om en doktorsavhandling som presenterades vid 2010 av med - en skattevetenskaplig studie i internationell personbeskattning med fokus på skatteavtals- och EU-rättsliga problem. I denna finns en analys som kan användas av departementet. Finansministern brukar använda ett målande språk när han beskriver olika företeelser, till exempel att nalla i kakburken eller att åka fast med fingrarna i syltburken. Det är några exempel som skulle kunna användas om en del skatteplanerande utflyttare. Det räcker inte att följa frågan, som finansministern säger. Och hur är det med den omtalade analysen? Pågår den, eller är det någonting som finansministern väntar på i godan ro? Väntar han på bättre tider?Problemet med utflyttning av aktievinster genom utländska holdingbolag blev uppenbart , och man har således haft på sig. Det var i och för sig delvis före ministerns tid som statsråd. Utvidgningen av tioårsregeln 2007 blev bara ett slag i luften, och har det gått utan åtgärder, alltmedan miljonerna och miljarderna rinner ur landet - understödd av osund skatteplanering som man kan följa på olika exotiska webbsajter, till exempel den med det talande namnet taxzero.se.Fru talman! Greklandskrisen lär oss bland annat vikten av att alla gör rätt för sig och betalar sin skatt. Därför är det allvarligt när lagstiftaren är handfallen och inte vidtar nödvändiga åtgärder mot sådan skatteplanering som vi diskuterar i detta fall. Det undergräver förtroendet hos de lojala skattebetalarna. Därför förväntar jag mig att finansministern övergår från att följa frågan till att vidta åtgärder för att lösa frågan. Utgångspunkten för skattepolitiken är att det ska vara lätt att göra rätt och svårt att göra fel och att vi ska ha ett skattesystem som präglas av legitimitet och där medborgarna uppfattar att de gärna betalar sina skatter därför att de uppfattar att de får en rimlig skattenivå för en rimlig välfärdstjänst som de efterfrågar och känner behov av. Därvidlag står sig väl i konkurrensen med anda länder. Vi har ett väl fungerande skattesystem, och vi har ett väl fungerande välfärdssystem. Sedan kan vi alltid diskutera exakt hur höga skatter respektive hur mycket välfärd som vi har råd med . Låt mig understryka att vi har ett problem här. Jag ska inte bli speciellt långrandig, för debatter bör rimligen mest föras på områden där man är oense, och jag tror i grunden inte att det finns någon stor oenighet här. Vi har ett problem. Det förekommer helt enkelt att vi får en brist på skatteintäkter. Det problemet ska åtgärdas, och åtgärderna ska bygga på grundlig analys. Analysen måste genomföras, och det ska vi naturligtvis göra med den skyndsamhet som vi kan.Låt mig dock påpeka att är ett föregångsland när det gäller skattebetalningar. Vi har osedvanligt lite skattefel i vårt skattesystem jämfört med de flesta andra länder. Detta gör att jag kan dra slutsatsen att arbetar vi på med grundlig analys för att lösa detta problem. Jag ska vara positiv och tolka finansministerns svar som att det verkligen pågår ett sådant analysarbete och inte bara som att finansministern efterlyser ett sådant analysarbete. Det får jag väl ta med mig. Jag hävdar alltså att finansministern har sagt att arbetet pågår, och ska vi också se några resultat.Jag kan avsluta den här debatten med att fortsätta på ordspråksvägen och sätta min förhoppning till att droppen urholkar stenen, även på . Efter skatteverk, riksrevision, skriftlig fråga och interpellation kan jag glädja finansministern med att de här frågorna även finns med bland yrkandena från höstens allmänna motionstid. Om finansministern till slut reagerar med förslag och åtgärder blir det visserligen inte tredje gången gillt utan i stället femte, men skam den som ger sig! Med detta får jag tacka för debatten. Låt mig upprepa vad jag sade i min inledning: Jag instämmer i bedömning. Det finns ett problem med tioårsregeln, och den har i många fall en begränsad effekt. Det är ett problem att man undandrar sig svensk beskattning när vinsterna har upparbetats i Sverige.Detta är en mycket viktig fråga, precis som jag underströk i mitt inledande svar, och vår ambition är naturligtvis att se till att vi hittar en lösning på svårigheterna. Det kan man naturligtvis göra genom generella regler, men de kräver då en noggrann analys, och vi kan inte agera förrän den är genomförd.