· GY10250 · 2011-03-18 09:22:57 — har frågat mig dels om jag avser att skapa ett regelsystem som tar hänsyn till lokala sparbankers särskilda förutsättningar och struktur och som underlättar en bankkonkurrens på lika villkor, dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att skapa en bättre bankservice för landsbygden och dess invånare.Låt mig först av allt säga att jag delar bild av de lokala sparbankerna som en viktig del av det finansiella systemet. Sparbankerna står för kontinuitet och lokal förankring.Sparbankerna har, jämfört med andra banker, en annorlunda struktur som till stor del kan förklaras med utgångspunkt i de idéer som låg till grund för de första sparbanker som grundades i . När de första sparbankerna grundades var tanken att de skulle drivas utan vinstintresse och att de som satte in pengar i banken skulle ha stort inflytande över hur banken sköts. Detta lever kvar i vår nuvarande sparbankslag, som tydligt säger att sparbanker ska drivas utan vinstintresse.Sparbanker är alltså annorlunda, och det finns historiska orsaker till det. Modellen med fristående sparbanker har också visat sig vara mycket livskraftig. verkar de fristående sparbankerna på en marknad där de konkurrerar med många olika aktörer. De har visat sig klara detta väl.Ulla tar upp frågan om det behövs regler som tar särskild hänsyn till lokala sparbankers särskilda förutsättningar och underlättar konkurrens på lika villkor. Det är en intressant men långt ifrån enkel frågeställning. De regler som hänvisar till - 3-reglerna - handlar om bland annat kapitaltäckning, det vill säga att banker ska ha tillräckligt med kapital för att täcka de risker som de har i sin verksamhet. Finanskrisen har visat att nuvarande regler ställer för låga krav på kvaliteten och nivån på det kapital som bör finnas i en bank.De kapitaltäckningsregler som finns gäller såväl för de fristående sparbankerna som för andra, större, marknadsaktörer. Det finns ett värde i att samma regler gäller för alla och att den skärpning av reglerna som 3 innebär även omfattar de banker som av en eller annan anledning inte fick allvarliga problem under den senaste krisen.Med detta sagt är det onekligen så att 3 delvis är mycket komplext och utformat för stora internationella banker. Det kan i vissa delar finnas anledning att överväga en utformning av reglerna på ett proportionerligt sätt, anpassat till institutens storlek och verksamhet.När det gäller frågan om egenkapitalbevis, som tar upp, är jag väl medveten om att det finns särskilda regler för detta i . Det är inte helt okomplicerat att låta sparbanker ge ut egenkapitalbevis. Sådan utgivning kan till exempel vara svår att förena med förbudet mot vinstutdelning i sparbankslagen. Det är dock viktigt att denna fråga blir ordentligt analyserad och detta arbete pågår på Finansdepartementet.När det gäller frågan om bankservice på landsbygden måste det, menar jag, vara upp till de olika bankerna att välja var de vill etablera sig. Jag tycker att det här är värt att nämna det pågående arbete som regeringen bedriver på flera områden.Regeringen har bildat , som bland annat har till syfte att förbättra förutsättningarna för lokala finansieringslösningar i norra inland.Beträffande tillgången till grundläggande betaltjänster gör regeringen bedömningen att det finns behov av att stimulera framväxten av marknadsdrivna lösningar. Vidare arbetar på regeringens uppdrag med att utreda och analysera hur grundläggande betaltjänster kan tillhandahållas efter , då det nuvarande avtalet om tillhandahållande av sådana tjänster löper ut. Tack, statsrådet, för ett svar som piggade upp gårdagen en del. Det är alltid positivt när det finns en möjlighet att ens förslag kan bli verklighet.Vänsterpartiet har lagt fram en rad förslag för att främja landsbygdsutvecklingen. Vi är övertygade om att social och ekonomisk utveckling på landsbygden är avgörande för hela vårt lands framtida utveckling och för att hålla ihop landet. Tyvärr har det gått åt fel håll. Det sker en utflyttning från två tredjedelar av landets kommuner, och det kommer förmodligen att vara stor brist på arbetskraft inom framför allt välfärdssektorn i en hel del av landsbygdens kommuner.För är utgångspunkten att staten ska ha ett huvudansvar för att se till att servicen på landsbygden fungerar. Staten ska styra sina myndigheter att ta det ansvaret. Vi ser tyvärr en utveckling som går åt fel håll när det gäller myndigheternas ansvarstagande. Vi tycker också att staten har ett ansvar för att stödja de lokala och regionala krafter som finns på landsbygden. Det finns goda förutsättningar.I min interpellation tar jag upp tre väsentliga frågor för landsbygdens utveckling. En handlar om landsbygdens utveckling i stort, två handlar om lokala sparbanker.Att jag lyfter fram de lokala sparbankerna beror framför allt på att de har så stor betydelse för tillgången till kapital på landsbygden, för att stötta det lokala näringslivet och för de boende i bygden. De har också en enorm kännedom om den bygd de verkar i. Man har bättre möjlighet att få sina idéer prövade och godkända eftersom de känner en som person och känner ens historia. De ser vilka möjligheter som finns i bygden. Närhetsprincipen är alltså central för de lokala sparbankerna.Som säger känns det tryggt med en bank som inte har vinstintresset i fokus utan det är bygdens utveckling som är det centrala. Att överskottet dessutom går till bygdens utveckling är också mycket positivt.Däremot vet vi att det är svårt för lokala sparbanker att få tillgång till nytt eget kapital. Det är därför som vi har lagt fram detta förslag om egenkapitalbevis. Det är intressant att detta nu utreds i . Vi hade en debatt med den förra finansmarknadsministern . Då kände han inte ens till just egenkapitalbevis. Vi hade då en debatt och också ett samtal efteråt då vi faktiskt förklarade vad det handlade om. Det resulterade i en utredning. Jag hade trott att den skulle komma fortare fram än vad som skett. För den som inte riktigt vet vad egenkapitalbevis är kan man säga att de liknar aktier. Det är inte samma utdelningsmöjligheter för dem. Men skillnaden ligger framför allt i att aktieägarna inte har äganderätten till bankens förmögenhet och inte heller till inflytande i bankens organ. På det sättet kan man inte heller få majoritet och kan därmed inte heller sälja sin bank. Men de är ett mycket bra instrument för landsbygdsbor att kunna stötta sin bank och för banken i sin tur att få tillgång till nytt kapital så att man kan växa med sina kunder om företaget till exempel växer men också vidga verksamheten, kanske till andra orter och andra kommuner. hann jag inte ta upp 3. Jag får återkomma till det i nästa anförande. Jag har i detta läge en fråga till . skulle denna utredning vara klar. Jag skulle vilja veta hur arbetet går när det gäller egenkapitalbevis, när han räknar med att kunna lägga fram ett förslag och hur han ser på möjligheterna att genomföra detta. Jag kan också se att det finns vissa komplikationer. Men jag tror att detta skulle vara en bra möjlighet, precis som det har varit i . Jag vill först och främst tacka för interpellationen där hon tar upp en viktig fråga. Interpellationen är mycket bra formulerad, och det är alltid roligt att diskutera med som är mycket kompetent på detta område. När det gäller kapitaltäckning rent allmänt pågår det ett stort arbete, som vet, i angående kapitaltäckning. Det kommer att sluta med att man kommer att ha mer och bättre kapital i banksystemen som helhet mot bakgrund av den kris som vi just har genomlevt. Det kommer med största sannolikhet bli så att systemviktiga banker får ännu mer kapital än icke systemviktiga banker. Detta är intressant för oss som har ett mycket stort banksystem. Tittar man på bankernas tillgångar i relation till bnp är nummer fyra i . Vi har alltså ett mycket stort banksystem. Några länder har gått före. Till exempel och har kraftigt ökat kapitaltäckningen i systemviktiga banker. Detta verkar inte ha hämmat bankernas tillväxt och inte heller bankernas aktiekursutveckling. Som vi har meddelat, både jag själv och finansministern, ser vi framför oss en situation där detta kommer att ske även i , det vill säga att systemviktiga banker kommer att ha högre kapitaltäckning än icke systemviktiga banker. Detta kommer att leda till att stora banker i någon mening får en liten konkurrensnackdel jämfört med små banker. Detta borde förhoppningsvis leda till det som jag antar att både jag och egentligen är ute efter, det vill säga finansiell närvaro på landsbygden. Sedan kan man diskutera vilken form av bank det ska vara. Men i vilket fall som helst ser jag framför mig att detta kommer att leda till att mindre banker förhoppningsvis kommer att ha lättare att slå sig fram än stora banker jämfört med hur det är . Jag utgår från att återkommer till egenkapitalbevisen i sitt nästa inlägg så att vi får höra hur den utredningen fortgår, hur läget ser ut och vilka möjligheter som finns. Eftersom var inne på 3 går jag också över till 3, vilket jag inte hann med i mitt förra inlägg. Jag tycker att det är positivt att man höjer kapitaltäckningskraven, och jag tycker att det är positivt att tänker gå längre än vad som sägs i 3. Men jag tycker också att man måste, precis som öppnar för, ta hänsyn till vilken form av banker det är och vilken risk de faktiskt utgör i systemet. Det måste finnas goda förutsättningar för någon form av konkurrensneutralitet. Små banker har självklart mycket svårare att klara den stora administrativa börda och det regelsystem som faktiskt följer i kölvattnet av denna finanskris. Vi från tror att man skulle kunna göra mycket mer tillsammans i . Vi har alla lokala banker i olika former. Jag tror att man skulle kunna samarbeta i genom ett statligt initiativ och försöka starta någon form av gemensam kompetensbank. Jag tror att man behöver denna utvecklingsmöjlighet på landsbygden. Där skulle man kunna samla resurser, men man skulle också kunna hjälpa till med olika former av infrastruktursystem kring finansiella frågor. Jag tror att man behöver detta stöd. På det sättet skulle man kunna underlätta för nya banketableringar runt om i landet. Men vi får se hur sådana tankar mottas. I fråga om 3 finns det ytterligare en komplexitet för sparbankerna eftersom de har sin clearingverksamhet i . Då är frågan om detta kapital kommer att räknas in som kapital enligt 3-reglerna. Som det ser ut just nu har jag tolkat det som att det kanske inte är möjligt. Det var också lite grann av den anledningen som jag ställde min fråga. Kommer man på något vis att försöka begära undantag för just sparbankerna som har clearingverksamhet i i stället för i ? Det är en central och viktig fråga för deras möjligheter framöver. Detta vill jag också höra finansmarknadsministern säga någonting om. Om vi går till utredningen är det min förhoppning att den kan vara klar . Den har ett juridiskt fokus. Sedan måste vi göra en ekonomisk analys givet den utredningen. Men det är ungefär var vi befinner oss i tiden.Frågan om de lokala sparbankernas clearingverksamhet i eller inte kan jag inte svara på. Den måste jag få återkomma till. Jag kan inte den frågan tillräckligt väl. Låt mig säga något om egenkapitalbevisen. Det skulle kunna vara svårt att förena förbudet mot utdelning med utgivning av egenkapitalbevis. Jag inbillar mig att den som köper egenkapitalbevis skulle vilja ha avkastning på dem, och det borde tas från bankens vinst. Det innebär att det kan bli en intressekonflikt mellan dem som har egenkapitalbevis och dem som har sina pengar insatta i banken och att de vill få del av bankens vinster genom fördelaktiga räntor, lägre avgifter och så vidare. I har man avskaffat vinstutdelningsförbudet för sparbankerna. Detta innebär i så fall en ny typ av finansiellt kluster i finansiella företag, alltså sparbanker som får ge ut vinst till skillnad från andra sparbanker.Rent allmänt tror jag att det kan vara farligt att öka andelen av olika typer av bankföretag i . Jag tror att det är bättre att man har mer likartade regler. Jag tycker, liksom , att sparbankerna har fyllt och fyller en mycket god funktion i . Men man måste också lyfta blicken utanför . I till exempel är en stor del av de problem som vi nu ser just kopplade till lokala sparbanker. Även krisen i , framför allt , var också kopplad till lokala sparbanker. Det är alltså inte en rosenröd bild över hela världen. Nej, , det är sällan en rosenröd bild över hela världen, men man kan titta på sin egen omgivning och se att sparbankerna har klarat denna kris mycket bättre än de stora affärsbankerna. De har en högre soliditet och finansierar sin egen utlåning genom inlåning i stort sett. Det är alltså nästan ingen risk alls för samhället. Däremot kan nog både och jag konstatera att det finns bekymmer med tillgång till kapital på landsbygden för att starta företag, driva företag, bygga egna hem och så vidare. Då skulle jag tro att vi behöver se över vilka redskap vi faktiskt har till hands för att stötta en sådan utveckling. Eftersom jag vill ha ökad bankkonkurrens - jag tror att det är en bra väg - tycker jag också att man måste se över vilka valfrihetsmöjligheter människor ska ha. Då kanske vi ska öppna för en ny form av sparbanker för att skapa sådana möjligheter. Jag tror att man måste göra sådana överväganden i det läge som är. Ser vi att två tredjedelar av landsbygdens kommuner har utflyttning och att det är stora problem i fråga om tillgång till arbetskraft måste vi nog vidta några åtgärder . Då kanske de gamla lösningarna inte är tillräckliga, och vi måste kanske se över nya verktyg. Då kan egenkapitalbevis vara ett sådant. brukar tala mycket om att man ska styra och reglera så att man inte hamnar i farliga situationer. Då kanske det är genom styrning och reglering som vi ska se till att skapa en ny form av sparbank som inte ska innebära någon risk för sådant som vi har sett hända i andra länder. Både och jag vet att sparbankerna klarar 3-reglerna om kapitaltäckning. Frågan är väl om clearingverksamhet ska räknas in, och den stora frågan är om de ska fixa 3 i kapitaltäckningshänseende. Men sedan finns det också en stor administrativ regelbörda i 3 som jag tror att man måste se över för att underlätta för sparbanker framöver.Tack, återigen, för en positiv ingång! Jag håller med : Utgångspunkten ska tas i de behov som landsbygdens kunder har. Naturligtvis är det så.Dock ska man ha klart för sig att finanskriser tenderar att återkomma i olika skepnad varje gång. Man kan alltså inte säga att sparbankerna är immuna för framtida kriser. En sådan diskussion har jag just nu med försäkringsbolagen, som hävdar att de inte hade någon del i orsaken till krisen och därför inte borde få några pålagor. Där har vi olika uppfattningar. Det är en ganska tuff debatt. Rent allmänt tycker jag att lagar man ett gammalt lapptäcke är man inte försäkrad mot framtida finansiella kriser.När det gäller tillgången till bankservice håller på och tittar på det. I den frågan är vi drivande. Jag vet inte när de kommer att vara klara, men detta är ett arbete som vi naturligtvis kommer att följa och som vi också är drivande i. Jag vill bara påpeka detta.Sedan vill jag säga någonting mer om Inlandsinnovation. Det är ett tämligen nytt statligt bolag, och syftet är att bedriva finansieringsverksamhet i framför allt norra inland. Bolaget ska, direkt eller indirekt, kunna investera i eller finansiera företag i detta område avseende innovationsprojekt. När det gäller grundläggande betalningstjänster pågår redan nu ett analysarbete om hur dessa tjänster ska behandlas på bästa sätt efter juni 2012.Slutsatsen är i alla fall att detta är intressanta frågor. Jag utesluter inte egenkapitalbevis. Jag ser vissa problem. Vi har en juridisk utredning som pågår och som jag hoppas blir klar , trots indragningarna i möjligheter att utföra sitt arbete. Vi får anledning att återkomma till frågan när vi gör ekonomisk analys.