· GZ10139 · 2011-12-13 14:47:37 — Det håller jag med om.Jag har fått synpunkter från , där man säger så här: De flesta godsjärnvägsbolag i har röda siffror. Trots det vill höja banavgifter, införa dyra regler, exempelvis ECM och ERTMS, och dessutom ha en förmåga att stänga trafik när det blåser lite i och låta lastbilarna köra vidare på vägen bredvid. Trädsäkring måste prioriteras, nämner man. Det kostar oerhört mycket att stoppa trafiken och laga kontaktledningarna efter att träd har blåst ned. Det gamla SJ banavdelning hade skisser på hur det ska se ut bredvid spåret för att träd inte ska falla på kontaktledningarna.Herr talman! Infrastrukturministern säger i svaret att det har vidtagits en del åtgärder. Hon nämner kvalitetsavgifter, som enligt min mening måste betraktas som slag i luften och som inte kommer att synas i några som helst positiva effekter på järnvägsspåren. Ministern talar också ökade satsningar på drift och underhåll.Men beskriver utgifter inom detta område jämfört med andra länder med orden "i botten". De jämför 21 länders utgifter . Utgifter som andel av längden tågräls ligger i genomsnitt på . Då ska man också komma ihåg att de ökade satsningar som infrastrukturministern är så glad över är begränsade till , 2012 och 2013. De ökade satsningarna motiverar regeringen med att de är en konjunkturell engångssatsning.Ingen kan övertyga mig om att regeringen kommer att kunna lämna den här bottenplaceringen. Man kommer inte heller att kunna hävda att man får bättre spår och bättre infrastruktur genom att tillfälliga högre satsningar gå tillbaka till de låga nivåer som fanns . Delar infrastrukturministern min uppfattning att nivån på satsningarna på drift och underhåll samt reinvesteringar måste vara fortsatt höga också efter 2013?Herr talman! Avslutningsvis är jag oerhört besviken på det lättvindiga sätt på vilket infrastrukturministern besvarar oron inför en alltmer växande olaglig och oseriös cabotagetrafik och tillfälliga inrikes transporter på vägarna. Ministern konstaterar att man ska följa regler och att myndigheterna ska göra det de är ålagda att göra.Men har infrastrukturministern lyssnat på arbetsmarknadens parter och på åkerinäringens och gemensamma förslag för att minska den osunda konkurrensen? Vore det inte hedervärt om ministern medgav att deras förslag är intressanta och att hon tar dem till sitt departement för att bereda dem och undersöka om förslagen kan reducera den olagliga och oseriösa cabotagetrafiken? beskriver ett möte med åkeribranschen i och de problem som man tar upp där. En del av det tar upp stämmer och upplevs mycket riktigt som problem i åkerinäringen. Men det han glömmer att berätta är att det enskilt största hot som åkerinäringen ser framför sig är den kilometerskatt som och hans socialdemokrater tillsammans med , gärna skulle vilja införa, förvisso dock med lite olika motiv. Det vore det hårda slaget mot lastbilsbranschen.De senaste vintrarna har varit hårda och inte bara drabbat . Vädret känner inga nationsgränser, även om man ibland i inrikespolitiska debatter kan tro att det är på det sättet. Även i andra länder har vädret stört infrastrukturen och järnvägssystemet.Herr talman! Det verkar faktiskt vara på det sättet att det snöar även i länder som inte har genomfört någon avreglering av järnvägsnätet. Det blir dessutom problem i dessa länder på samma sätt som det blir problem i till följd av extrema vädersituationer.Norge var kanske det enskilt bästa exemplet i ett norra där man klarade mycket av punktligheten i järnvägssystemet; det ska tilläggas. Mycket av det som de olika aktörerna har förberett inför denna vinter påminner om det sätt på vilket man förberedde sig i under den gångna vintern.Det är bra att man gör på det sättet. Det positiva exemplet har vi en del att lära av i just detta fall. Men kom ihåg att det såg likadant ut i många andra länder! Vädret ställde till mycket problem i järnvägssystemet.De förhöjda banavgifterna kommer ytterligare att höja de drift- och underhållssatsningar som vi kommer att kunna göra. Jag säger detta utifrån det förra inlägget jag hade eftersom det kanske är det enskilt viktigaste vi kan göra för att klara konkurrenskraften för järnvägen både när det gäller persontrafik och godstrafik. Låt mig först vända mig till , som nämnde begreppet gott anseende. Det är någonting som vi har införlivat också i . Det innebär att om man inte sköter sig, låter bli att betala skatt och annat, kan tillståndet dras in. Det görs av Transportstyrelsen.Du ställde en fråga om propositionen. Låt mig vara tydlig med att det inte gäller lösningen på alla de problem som tas upp i samband med denna diskussion. Det gäller i delarna att anpassa sig till EU när det handlar om att tillfälligt kunna dra in tillstånd. Men det handlar också om att kunna utbyta information myndigheter emellan mellan medlemsstaterna. Men det är en nog så viktig första del.När vi pratar om transporter på järnvägssidan tror jag att vi är överens om att det är tågkaoset som är det stora problemet oavsett om man transporterar människor eller gods. Då ligger utmaningen just i att återställa järnvägen till det som den var byggd för. Man ska se till att få tillbaka robustheten.Vi har höjt anslagen för drift och underhåll, . Den som har varit särskilt uppmärksam under mina tidigare debatter kan konstatera att jag har nämnt de extra insatser som görs så att vi nu är uppe i över 7 miljarder för drift och underhåll jämfört med 3,8 miljarder . Jag har aviserat att regeringen med kapacitetsutredningen som underlag ska komma med en kompletterande infrastrukturproposition . Det hänger ihop; det är inte konstigt alls.När det gäller att avreglera terminalerna pågår en diskussion inte minst på EU-nivå när vi håller på att revidera det första järnvägspaketet. Om vi tänker oss det som vi alla egentligen tycker vore fantastiskt är det inte bara transporter på järnväg inom . Det handlar också om att kunna fortsätta även efter landgräns ut i övriga . Där har nu tagit ledningen för att få en godskorridor som går mellan och . Det är genom sju länder. Det förutsätter å andra sidan förutom att infrastrukturen finns att vi har en administration som är lätthanterlig och harmoniserad. Det förutsätter också att vi har teknik som är harmoniserad. Då kommer kraven in på ERTMS, även om det i varje enskilt land just för stunden kan ställa till problem som man tycker att man har kostnader för. Det är riktigt. Men det långsiktiga målet är att kunna få fler och längre transporter inte bara i utan över hela på järnväg. Den visionen tror jag att vi fortfarande måste ha kvar.Också terminalerna kommer in som en viktig del. Det som nämndes tidigare om att Cargo Net drev i stort sett alla Jernhusens terminaler förut har lett till att det från att tidigare ha varit två järnvägsföretag nu finns ett tiotal.Den diskriminering som kan uppstå när ett företag driver en terminal och även konkurrerar med andra gör att det finns ett behov av och ett krav på att det ska vara konkurrensneutralitet. Det är en diskussion som också pågår i . Det handlar om problem som uppstår när det finns företag som äger, driver och konkurrerar om verksamheten med andra. Det görs egentligen för att få öppenhet och transparens och för att man ska veta vad det är man betalar för. Det tror jag också är oerhört viktigt.När det gäller förseningskostnaderna som hade tittat på vill jag säga att vi även där har använt Trafikanalys. Tar man den sammanlagda bilden för vintern är vi uppe i över 11 miljarder. Därför behöver vi verkligen göra någonting åt det. Låt mig gå tillbaka till infrastrukturministerns skriftliga svar där hon i slutet hänvisar till att lönesättningen på svensk arbetsmarknad bäst lämpar sig för arbetsmarknadens parter. Det är helt rätt.I och Åkeriföretags gemensamma remissvar på DS 2011:20, En reformerad yrkeslagstiftning, hänvisar man till de kryphål som finns i lagstiftningen och som gör att det här inte fungerar . År har fackföreningsrörelsen, bland annat och Transport, påpekat att det finns människor här i landet som inte jobbar på lika villkor och som utnyttjas under slavliknande förhållanden. gör även åkerinäringen gemensam sak med fackförbunden och påpekar de brister som finns . Om de här kryphålen finns kommer inte arbetsmarknadens parter att kunna klara den här frågan utan en tydligare lagstiftning. Det tror jag är ställt utom allt rimligt tvivel här i dag.Vi önskar självfallet att vi har fel. Kommer det en ändrad inställning som mynnar ut i en skärpt lagstiftning, vilket vi vill se? Om regeringen tänker ta sig an frågan om jobbtrafikverksamheten på allvar krävs det faktiskt att man upphäver utstationeringslagen. Vidare krävs det också att regeringen inför en bekräftningsregel i utstationeringslagen som innebär att en arbetsgivare som hänvisar till att löner och villkor är godtagbara skriftligt ska tillämpa detta med ett avtal med arbetstagarorganisationen.Min fråga till ministern är: När tar regeringen ett helhetsgrepp och skärper lagstiftningen så att skötsamma svenska företag inte utkonkurreras, så att fullt ut kan visa på sociala villkor som är värdiga svensk arbetsmarknad och så att svenska löner ska råda på svensk arbetsmarknad? Jag vill komma tillbaka till Cargo Net. Företaget lägger ned sin verksamhet i men fortsätter att köra i . Precis som har sagts här har de haft samma problem i med punktligheten , men Cargo Net ser ändå möjligheter att fortsätta sin verksamhet där.När jag träffade representanter för Cargo Net frågade jag: Vad är skillnaden mellan och ? Jag fick svaret: järnvägspolitiken. I har vi ett större stöd från politiken. I höjer man inga banavgifter. I är terminalen fortfarande en del av infrastrukturen.Ja, , vi har verkligen en del att lära av . I har järnvägen styckats upp, och terminalerna ägs av Jernhusen som även har börjat upphandla driften av de här terminalerna. Statsrådet säger att anledningen till den här nya ordningen är att det ska vara konkurrensneutralt. Inga företag ska gynnas. Det låter bra, tycker jag.Jag vill ställa en avslutande fråga till statsrådet: inte låta utföra den här driften av terminalerna?Eftersom det här är mitt sista inlägg vill jag också vara tydlig med att kommer att fortsätta att jobba med den här frågan. Regeringen må tycka att inget behöver göras, men vi tänker fortsätta att jobba för klimatsmarta transporter med hopp om att regeringen kommer att börja lyssna på oss och på näringslivet. Infrastrukturministern pekar på och säger att det finns en koppling. Det tolkar jag som ett svagt löfte om att det ska komma mer resurser till drift, underhåll och reinvesteringar även 2013. Risken är väl att allt kommer att hamna i långbänk, och medan gräset gror dör kon.Ministern talar om konkurrensneutralitet mellan olika presumtiva godstågsoperatörer. Men varför talar inte ministern om transportslagsneutrala avgifter? Varför göra så stor skillnad mellan järnväg och väg?Jag vill avsluta på samma sätt som och . Vi i kommer också att driva de här frågorna oerhört kraftigt. Vi tycker att det är viktigt att ta ansvar för klimatet. Vi tänker inte lämna över för stora problem. Vi tycker att det är oerhört viktigt att göra det vi kan för att minska koldioxidutsläppen, och där ingår också att föra över gods från väg till järnväg.Jag är glad att vi har en förebild i . I deras regering finns också vårt systerparti med. Jag har haft förmånen att samarbeta med dem i mina delar av landet när det gäller och sådana saker. Där finns det också en hel del som man skulle kunna utveckla. När det gäller transporterna finns det också någonting som oroar, inte minst av konkurrensskäl i detta avlånga land. Det är om vi skulle införa en kilometerskatt.Jag ska haka på det som och nämner om hur och på vilket sätt kostnaderna kan bäras oavsett transportslag, eller med ett annat ord internaliseringen. Det är egentligen det vi pratar om. Trafikanalys har fått ett uppdrag av oss för att vi verkligen ska veta hur stor andel varje trafikslag bär och hur avgifter, skatter och annat påverkas. Det ska vi ha som ett bra underlag för att vi ska kunna veta hur det verkligen ser ut när vi pratar med varandra om att det ena trafikslaget betalar mer än det andra. De ska återkomma med detta till oss . Sedan ska de fortsätta att återkomma med en redovisning. Jag tror att det är en viktig faktor. var inne på de här transportslagsneutrala avgifterna.Låt oss titta på . Jag nämnde att inte har så bra lönsamhet där. Mycket är fokuserat på punktligheten. Där har vi i också vår utmaning. Vi ska också komma ihåg att ser lite annorlunda ut. Där bedriver Cargo Net skytteltrafik. Verksamheten ser inte ut så i . Bedriver man verksamheten på det sättet i blir den också dyrare. Det tittas inte bara på kostnader utan även på intäkter.Jag tror att det absolut viktigaste, och det är det som jag jobbar för, är att klara denna vinter. Det handlar om förtroende och om att få järnvägen att bli konkurrenskraftig. Vi har höjt anslagen för drift och underhåll för att få tillbaka robustheten. Detta är ett arbete som kommer att fortsätta.