· GY10273 · 2011-04-08 09:01:32 — Sedan får vi se hur siffrorna utvecklar sig.Detta är något som uppskattas i industrin. Det var Teknikföretagen som tillsammans med mig överlade om detta och kom överens om formerna för den nya fyraåriga gymnasieingenjörsutbildningen, och vi hoppades att den skulle bli en succé jämfört med den katastrof som skedde i den socialdemokratiska gymnasiereformen för gymnasieingenjörsutbildningen. Man tänkte att alla ska jobba i tjänstesektorn och att det inte behövs industriutbildningar längre. Den återinförda gymnasieingenjörsutbildningen är det enda program där det är angeläget att söktrycket ökar.Dambergs resonemang är lite lustigt. Han vill gärna att fler ska välja yrkesprogram. Sedan kommer han fram till att fler borde välja teoretiska program också. Men, ursäkta, hur ska det gå ihop? Det finns elever . Om andelen som läser yrkesprogram ska öka och andelen som läser teoretiska program ska öka måste vi ha elever. Hur ska det annars gå till? Vi talar om andelar. Om vill öka attraktionskraften i yrkesprogrammen så att det blir fler som går där tappar gymnasieingenjörsprogrammet igen. Det är svårt att exakt sätta upp mål för hur många som ska rekryteras till ett visst program. Det finns 20 gymnasieprogram. Att säga att exakt 3,3 är det optimala går inte. Och många utbildningar är ganska generella.Men att vi ser att gymnasieingenjörsutbildningen ökar kraftigt igen i de preliminära siffrorna är fantastiskt, om det står sig. Det är självklart att det sker något på bekostnad av de yrkestekniska programmen. Det var helt förutsägbart att detta skulle ske om vi fick en ökning på ingenjörsprogrammet. Det är inget att stå här och vara bekymrad över. Det är något som svensk industri har längtat efter.Sedan är det detta att när vi nu återinför ekonomiprogrammet tar det en del elever från handel och administration. Vad är problemet med det? Kan inte gå upp och berätta vad det är han är så otroligt bekymrad över?Damberg säger att yrkesprogrammen tappar. De stora tappen har tre förklaringar. Det ena är att medieprogrammets utbildningar flyttas till den teoretiska sektorn, och det är bara en bokföringsfråga i statistiken. Det andra är att yrkestekniska elever går över till tekniskt program för ingenjörsutbildning. Det tredje är att det nya ekonomiprogrammet tar en del elever från handel och administration.Det är de tydligaste synliga förändringarna som sker. Det innebär sammantaget att om man bokför på yrkesförberedande och studieförberedande flyttas en del elever från den ena kolumnen till den andra. Vari ligger problemet, ? Berätta gärna det i nästa inlägg! Det är en intressant debatt, särskilt tonläget och aggressiviteten i inläggen. Om jag börjar i ett annat tonläge kan jag avsluta med lite polemik.Det finns stora problem i gymnasieskolan , med kvaliteten och även med hur många som fullföljer gymnasieutbildningen. Därför var det väldigt angeläget med en ny gymnasiereform. Vi hade förberett en gymnasiereform, Gy 2007, och regeringen sade inför valet att man inte skulle göra så stora förändringar av den men vissa förändringar, där högskolebehörighet kanske var en sådan fråga. Men man skulle fullfölja den. Vi var förvånade, ska jag säga, när man sköt den till Gy 2011.Vi hade gärna sett att lärlingsutbildningen hade kommit i gång i enlighet med Gy 2007 redan tidigare, så hade vi fått lärlingsutbildningar på bred front. Jag hade gärna sett att de yrkesråd som föreslås hade kommit i gång ännu tidigare för att staga upp verksamheten på de yrkesförberedande programmen. Kopplingen mellan näringsliv och yrkesprogram är oerhört viktig, både för kvaliteten och för utvecklingen av yrkesprogrammen.Vi kommer att komma tillbaka till den gymnasiala lärlingsutbildningen i en debatt om en ny proposition från regeringen som gäller vissa kvalitetsfrågor om gymnasial lärlingsutbildning, där vi kommer att redovisa fler förslag för att verkligen garantera kvaliteten i lärlingsutbildning än vad regeringen har föreslagit.Det finns saker och ting som är bra som vi är överens om och som är viktiga att utveckla i svensk gymnasieskola, inte minst för att garantera kvaliteten. Men den här debatten handlar om söktrycket till yrkesförberedande program. Det är otroligt hur regeringen slingrar sig om en orm i debatten för att slippa diskutera om det är ett problem att färre söker yrkesförberedande program.Jag kan ha missförstått regeringen, men jag trodde att en av ambitionerna var att höja statusen och kvaliteten på de yrkesförberedande programmen så att fler elever skulle välja det. Jag kan ha missförstått det. Ni kanske hade en annan ambition, att färre skulle välja yrkesförberedande program . Det hörde jag aldrig skolministern säga i de två senaste valrörelserna, men det är möjligt att det var på det sättet.Jag tycker att vi kan ha en hög målsättning för fler att gå till högskolan - vi borde ha ett 50-procentsmål. börjar bli en medelmåtta när det gäller elever som väljer högskolan. Men det handlar inte om att begränsa elevernas valmöjligheter. Det övergripande målet med förändringen av yrkesprogrammen är att fler ska gå ut gymnasiet med yrkesexamen. Det är en tredjedel av de elever i det nuvarande gymnasiet som har valt yrkesprogram som hoppar av, slås ut eller möjligen går färdigt men blir underkända i slutänden. De når inte målet därför att yrkesutbildningarna har varit alltför akademiserade. Detta är det uttalade målet, inte nödvändigtvis att fler ska söka in men att av dem som söker in ska fler gå ut och inte hoppa av.Gymnasieskolans yrkesprogram under socialdemokratisk regim har i praktiken blivit en stor utslagningsmaskin. Det var därför vi rev upp Gy 2007, för den tog inte tag i detta grundläggande problem. Ni tyckte att även de lärlingar som är så skoltrötta att de inte orkar vara i skolan speciellt mycket ska tvingas läsa in högskolebehörighet. Det hade givetvis blivit fiasko. Några hade klarat av det, men väldigt många ungdomar hade hoppat av.Jag är ute och besöker många lärlingsutbildningar och lärlingselever . De har valt detta därför att de är intresserade av att lära sig ett yrke och tycker att det är fantastiskt. De är i regel väldigt skoltrötta. Tvingar du dem att läsa in högskolebehörighet, , kommer de att misslyckas.Detta är ett av skälen till att har högre ungdomsarbetslöshet än de flesta jämförbara länder. Det är på grund av att ni har lagt upp gymnasieskolan på det sättet. Det konstateras också i en forskningsrapport av att det är så.Den övergripande målsättningen har varit att färre ska slås ut från gymnasieskolan. Då är det så att en del av dem som går yrkesprogram kan läsa in högskolebehörighet, och klarar det alldeles utmärkt, och de får möjlighet att göra det. Sedan är det en del som med den nya programkonstruktionen nu väljer att söka in på de nya teoretiska programmen, den nya gymnasieingenjörsutbildningen på ekonomiskt program. Om vi nu ökar antalet ingenjörer som går ut svenska gymnasieskolan är det fantastiskt och ingenting att stå här och vara ledsen över. Det bekräftas dessutom av teknikföretagen, som hänvisade till.Jag ser fram emot att vi kan fortsätta den här diskussionen när vi har något fastare underlag att stå på. Alla inlägg här, inklusive mina egna, har byggt på mycket preliminär statistik, och det kan visa sig att det ändras när det kommer slutliga siffror.