· GZ1072 · 2011-11-18 09:16:39 — Det har aldrig fungerat så att vi betalar det som skickar som räkning, så att säga. Man måste kyligt räkna ut vad kostnaderna är och vad de ekonomiska effekterna av olika reformer är. Vi stöder oss på experter, och då har vi ändå lagt fram mindre kostnadsminskningar än vad de föreslog.Det är märkligt att när jag diskuterar gymnasiereformen säger miljöpartisterna att jag diskuterar fel fråga. Det är ju den det handlar om. Det är inte bara kostnadsminskningarna; det är naturligtvis gymnasiereformen detta handlar om och vilka kostnadsminskningar - eller, som ni påstår, kostnadsökningar - den kan medföra. Då säger jag: Man kan inte bara titta på effekterna i skolan; man måste titta på effekterna för kommunerna när eleverna kommer ut ur skolan. Det är det som är det centrala. Fler ungdomar kommer att gå ut det nya gymnasiet. Det är målsättningen. Och räcker inte de åtgärder vi har vidtagit måste vi vidta ännu fler åtgärder för att fler ska gå ut.Då handlar det naturligtvis om en lång rad insatser som lärlingsutbildningar och yrkesutbildningar. Detta är något som helt dömer ut - alla ska bli akademiker - men det är den typen av åtgärder det handlar om.Socialdemokraternas gymnasieskola, kallade den tidigare gymnasieskolan för att slippa ta ansvar. Det är intressant. Det är bara det att i er motion föreslår ni en återgång till . Ni vill ha systemet att alla ska tvingas läsa in högskolebehörighet, men det är ju det som har skapat problemen. En tredjedel av ungdomarna slås ut. De hoppar av. De går inte färdigt, eller också går de färdigt men blir underkända i sista ändan.Då säger : Det handlar om lite mer pengar, så löser vi det. Tänk, jag tror inte det. Jag tror inte att alla kommer att vilja bli akademiker ens med lite mer pengar. Och det är inte mer pengar som påstår sig föreslå; han föreslår samma pengar som det är och som har skapat problemen.Det är riktigt: De där pengarna ni föreslår kommer att behövas i ökade socialbidrag om ni ska ha den där gymnasieskolan. Det är riktigt. Men det blir inte fler lärare av det, utan det blir ökade kostnader. Precis de kostnadsminskningar som sker med vår gymnasiepolitik sker inte med er gymnasiepolitik. Lika många ungdomar som kommer att misslyckas. Vi har bland de högsta siffrorna i världen. Det är en social utslagningsmaskin, er gymnasieskola. Och ni bryr er inte. Ni struntar i det, för ni har en ideologisk mall att alla ska bli högskolebehöriga. Det ska skapa jämlikhet och lika chanser, säger ni. Vad är det för lika chanser för den tredjedel som slås ut? Berätta det nästa gång du går upp i talarstolen, ! Vad är det för lika chanser de får som slås ut och som gör att har högre ungdomsarbetslöshet än alla jämförbara länder? Vad är det för lika chanser? Det är det problemet vi ska försöka åtgärda med gymnasiereformen. Jag säger inte att gymnasiereformen kommer att räcka; det krävs fler åtgärder. Men lärlingsutbildningar där vi inte kräver att alla ska bli akademiker är en viktig del i detta. Det finns fler delar. Jag tror inte att de som slås ut, den tredjedel som blir arbetslös och har svårigheter, blir gladare för ett statsbidrag till kommunerna. De behöver en utbildningssituation som gör att de kan gå ut gymnasieskolan. Alla vill inte bli akademiker, alla kan inte bli akademiker och samhället fungerar inte om alla blir akademiker. Vi måste också värdera yrkesutbildningar i det här landet, . När många slås ut ger regeringen och upp. Då sänker man kunskapskraven och tar bort ämnen ungdomarna behöver. Ungdomarna ger inte upp. De flyr nu från din yrkesutbildning, . De väljer i stället de andra utbildningarna, för de ser att där finns de ämnen de behöver för att ha en biljett in . Vi ger inte heller upp. Vi ger inte upp om att alla ska få en ärlig chans att nå kunskapsmålen, bli sedda i skolan och få det stöd de behöver. Därför satsar vi stort på skolan som en av de viktiga framtidsinvesteringarna i vår budget. Alla ska inte bli akademiker, men alla ska ha en god grund att stå på för att kunna få jobb och framtidstro. Det är det vår satsning på skolan ska ge. säger att man kyligt måste räkna ut vad skolan får kosta. Jag är rädd att det riskerar att bli kallt i svenska klassrum. Vi har en ekonomisk oro som drar in över . Den riskerar att drabba kommunerna väldigt hårt. De försämringar i sjukförsäkringen och trygghetssystemen som regeringen har gjort gör att en högre arbetslöshet genast slår mot den kommunala ekonomin genom både minskade skatteintäkter och högre kostnader för försörjningsstödet. Det riskerar att leda till att man måste skära ännu mer på gymnasieskolan. Vi behöver bygga skyddsvallar - skyddsvallar för de människor som riskerar att drabbas av krisen och skyddsvallar för skolan. Vi behöver satsa på att det finns tillräckligt med lärare och mindre klasser så att varje elev får en möjlighet att bli sedd och en ärlig chans att nå kunskapsmålen. Jag fick frågan om jag någonsin tvivlar på min kritik mot regeringen. Jag tror att det finns en del reformer som regeringen genomför i gymnasieskolan som kan vara riktigt bra och leda framåt. Men för att de ska göra det måste de kompletteras med de pengar och resurser som gör att de landar rätt i skolan. Om man med reformerna minskar anslagen till skolan, gör att skolorna tvingas spara, sparkar specialpedagoger och gör större klasser tror jag att färre elever blir sedda. Grundfrågan kvarstår någonstans: Hur ska fler elever få stöd? Hur ska fler elever bli sedda och nå kunskapsmålen om vi har färre lärare och större klasser? Jag tyckte att miljöpartisterna sade ett par viktiga saker. Kommunerna måste naturligtvis också prioritera skolan. Det håller jag med om. Jag tycker dock att de rödgröna styrena i och borde titta på borgerligt styrda . Borgerligt styrda satsar väsentligt mer per elev. Sedan är det en större kommun också, men per elev satsar man väsentligt mer på skolan än vad de rödgröna styrena gör i och . Varför är det så? Varför prioriterar ni inte skolan när ni styr, ? I opposition prioriterar ni skolan, men när ni styr prioriterar ni inte skolan. Varför är det så? Vi prioriterar skolan där vi styr.Gustav säger: Vi satsar stort på skolan. Vad är det man föreslår? Man föreslår samma statsbidrag som och samma gymnasieskola som , alltså inga förändringar över huvud taget. Att satsa stort på skolan - ja, jag tycker att vi satsar mycket på skolan i , så det är riktigt. Men det är ingen förändring. Ni föreslår samma gymnasieskola som - alla ska bli högskolebehöriga - och samma statsbidrag som . Det ska inte dras ned. Okej - det är samma som , och en tredjedel slås ut. Varifrån kommer alla de nya lärare med era förslag som skulle se till att inte en tredjedel slås ut? Jag förstår inte resonemanget. Ni har exakt samma som , och det kommer att bli precis samma problem som . Vi lägger om gymnasieskolan. Det får effekter. Det är i alla fall så vi bedömer det . Sedan ska vi följa upp detta med SKL , vad effekterna blir. Det är möjligt att effekterna överskattas, och då ser vi det . Då får vi se vilka slutsatser vi ska dra. Då behövs det fler reformer. Den väg vi slår in på , att också värdera yrkesutbildningar och lärlingsutbildningar i , leder till att färre blir arbetslösa i nästa steg. Det minskar kommunernas socialbidragskostnader. Det är rätt väg för att gå. Det är så många ungdomar som slås ut med den gymnasieskola som har funnits i . Det har varit en rödgrön gymnasieskola, och ni vill tyvärr återgå till den. Det vore väldigt dåligt för ungdomar.