frsrdg · GY04RS3 · 2011-01-01 00:00:00 — SAMMANFATTNING 2010/11:RS3 16.42 2010/11:RS3 SAMMANFATTNING 16.42 16.42 En ny instruktion för riksdagsförvaltningen Sammanfattning I framställningen föreslår riksdagsstyrelsen en ny instruktion för riksdagsförvaltningen. Syftet med förslaget är att göra instruktionen tydligare genom att undanröja vissa oklarheter om och förvaltningen i den nuvarande författningen och att klarlägga ansvarsfördelningen mellan riksdagsstyrelsen och riksdagsdirektören. Riksdagsstyrelsen ska ha den mer strategiska rollen medan riksdagsdirektören ska ha den operativa. Vidare är avsikten att anpassa instruktionen till rådande förhållanden och att uppnå att beslut fattas av rätt organ. Språket i författningsförslaget har moderniserats. Stora delar av regleringen i den nuvarande instruktionen har oförändrade i sak förts över till förslaget. Förslaget innebär i huvudsak följande. Myndighetens uppgifter samlas under en inledande rubrik. Det tydliggörs att riksdagsförvaltningen är en av underlydande myndigheter som har till uppgift att tillhandahålla resurser och service även till talmannen och partikanslierna i . Det klargörs att förvaltningen har till uppgift att vårda och bevara byggnader och samlingar. Vissa anställningsbeslut förs över från styrelsen till riksdagsdirektören, likaså ansvaret för löner och ersättningar med undantag för de beslut som gäller riksdagsdirektören. Rätten att besluta om författningar renodlas. Möjligheten att lämna över hanteringen av även riksdagsledamöternas pensioner till en annan myndighet förtydligas. Ändringsförslagen medför en del följdändringar i andra författningar. Ändringarna bedöms inte ge några ekonomiska effekter. Riksdagsstyrelsen anser att förslagen är i linje med de mål som godkänt för den statliga förvaltningspolitiken. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning Sammanfattning 1 Innehållsförteckning 2 1 Förslag till riksdagsbeslut 4 2 Lagtext 5 2.1 Förslag till lag med instruktion för 5 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter 12 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter 13 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter 14 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (2002:1023) med instruktion för 15 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ 16 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (RFS 1980:4) (1980:607) om beslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m. beträffande arbetstagare hos och dess myndigheter 17 3 Ärendet och dess beredning 18 4 Bakgrund 19 5 Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag 21 5.1 uppgifter 21 5.2 ledning 33 5.3 Riksdagsstyrelsen 38 5.3.1 Allmänt 38 5.3.2 Styrelsens ansvar 39 5.3.3 Styrelsens beslutsförhet 44 5.3.4 Delegering 45 5.3.5 46 5.4 Riksdagsdirektören 49 5.5 arbetsgivarpolitik 53 5.6 Krav på svenskt medborgarskap 55 5.7 58 5.8 Ärendenas handläggning 60 5.9 Behörighet att föra statens talan 62 5.10 Överklagande 63 5.11 Ikraftträdande 65 5.12 Övriga författningsändringar 66 6 Kostnadskonsekvenser 68 7 Författningskommentar 69 7.1 Förslag till lag med instruktion för 69 7.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter 77 7.3 Förslag till ändring i lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter 77 7.4 Förslag till ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter 78 7.5 Förslag till ändring i lagen (2002:1023) med instruktion för 78 7.6 Förslag till ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ 78 7.7 Förslag till ändring i lagen (RFS 1980:4) (1980:607) om beslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m. beträffande arbetstagare hos och dess myndigheter 78 INNEHåLLSFöRTECKNING 2010/11:RS3 16.42 2010/11:RS3 INNEHåLLSFöRTECKNING 16.42 antar riksdagsstyrelsens förslag till 1. lag med instruktion för 2. lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter 3. lag om ändring i lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter 4. lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter 5. lag om ändring i lagen (2002:1023) med instruktion för 6. lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ 7. lag om ändring i lagen (RFS 1980:4) (1980:607) om beslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m. beträffande arbetstagare hos och dess myndigheter. På riksdagsstyrelsens vägnar Per I beslutet har deltagit: Per , ordförande, (S), (M), (MP), (FP), (S), (M), (S), (M), (S), (M). LAGTEXT 2010/11:RS3 16.42 2010/11:RS3 LAGTEXT 16.42 Förslag till lag med instruktion för Härigenom föreskrivs följande. 1 § är en myndighet under med uppgift att biträda . ska 1. tillhandahålla resurser och service för talmannens, kammarens, utskottens och övriga riksdagsorgans verksamhet samt för riksdagsledamöterna och partikanslierna, 2. svara för de myndighetsfunktioner och förvaltningsuppgifter som anges i 9 kap. 4 § riksdagsordningen, 3. informera om arbete och frågor som rör EU samt handlägga ärenden om internationella kontakter, och 4. vårda och bevara de byggnader och samlingar som och disponerar. 2 § ska om annat inte är särskilt föreskrivet 1. upprätta förslag till anslag på statens budget för och , 2. utfärda anvisningar för utarbetandet av förslag till anslag på statens budget för myndigheter utom , 3. upprätta anslagsdirektiv för var och en av myndigheter, utom , över de finansiella villkor som gäller för respektive myndighet med anledning av beslut om statens budget, 4. besluta i frågor om ekonomiska förmåner enligt lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter respektive den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av , 5. ansvara för löner, arvoden och andra ersättningar till arbetstagare och arvodesberättigade hos , nämnder och övriga riksdagsorgan samt svara för hanteringen av pensioner och andra förmåner till dessa och deras efterlevande, 6. ingå centrala kollektivavtal samt i övrigt utöva arbetsgivarens befogenheter enligt dessa när det gäller myndigheter samt företräda myndigheter som arbetsgivare i arbetstvister om kollektivavtal som har slutits av . ska ge myndigheter möjlighet att framföra sina synpunkter på förhandlingsfrågor som direkt berör respektive myndighet. får till en av myndigheter överlämna handläggningen av en avtalsfråga som är av betydelse för den myndigheten. 3 § ska i sin verksamhet beakta totalförsvarets krav samt svara för säkerheten och krisberedskapen i . 4 § får 1. inom myndighetens fastigheter upplåta lägenheter och lokaler, 2. inom sitt verksamhetsområde tillhandahålla varor och tjänster för vilka avgifter får tas ut. bestämmer avgifternas storlek. 5 § får delta i internationellt biståndsarbete inom det parlamentariska området. 6 § får överlämna en uppgift att handlägga frågor som anges i 2 § första stycket 4 till en annan myndighet. Vad som sägs om ska i sådant fall gälla den myndigheten när det gäller det som föreskrivs i 8 kap. och 13 kap. 2226 §§ lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter, och 9 kap. 1822 §§ den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av . 7 § får 1. meddela ekonomiadministrativa föreskrifter enligt 46 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och för myndigheter utom och , 2. meddela de föreskrifter som behövs för tillämpningen av centrala kollektivavtal som ingått, 3. meddela personaladministrativa föreskrifter i övrigt för myndigheter utom , 4. meddela föreskrifter om att endast den som är svensk medborgare får ha en viss anställning vid , och 5. inom sitt verksamhetsområde meddela föreskrifter utöver vad som följer av punkterna 14. 8 § leds av en styrelse. Bestämmelser om val av ledamöter och om ordförande i riksdagsstyrelsen finns i riksdagsordningen. 9 § Styrelsen ansvarar inför för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att hushållar väl med statens medel. 10 § Styrelsen beslutar om 1. framställningar och redogörelser till , 2. årsredovisning och förslag till budget för och , 3. åtgärder med anledning av rapporter över verksamhet och den redovisning som styrelsen ska lämna till enligt 44 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och , 4. föreskrifter som enligt denna lag eller andra författningar får meddelas av , 5. arbetsordning och verksamhetsplan, 6. slutande av kollektivavtal med arbetstagarnas huvudorganisationer, avbrytande av andra förhandlingar än förhandlingar i tvister om avtal, lockouter eller andra stridsåtgärder samt andra förhandlingsfrågor som är av principiell natur eller har större ekonomisk betydelse eller är gemensamma för myndigheter, 7. anställning av en biträdande riksdagsdirektör, avdelningschefer, chefer för utskottskanslier och en chef för , 8. lön och andra anställningsförmåner för riksdagsdirektören, och 9. sådana frågor som är av större vikt eller principiell betydelse eller som riksdagsdirektören hänskjuter till styrelsen. 11 § Bestämmelser om styrelsens ansvar för internrevision finns i lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och . 12 § Bestämmelser om riksdagsstyrelsens sammansättning finns i riksdagsordningen. 13 § Riksdagsstyrelsen är beslutsför när ordföranden och därutöver minst sex ledamöter är närvarande. Vid omröstning tillämpas bestämmelserna i 18 § förvaltningslagen (1986:223). 14 § Riksdagsstyrelsen utser för valperioden ett råd för beredning av ledamotsnära frågor. I ledamotsrådet ska en representant för varje partigrupp ingå. Riksdagsstyrelsen utser även ersättare för ledamöterna i rådet. sammanträder på kallelse av riksdagsdirektören. 15 § Innan riksdagsdirektören avgör ett ärende av större vikt eller principiell betydelse för ledamöter ska han eller hon samråda med ledamotsrådet. Om två eller flera ledamöter i rådet är emot riksdagsdirektörens förslag till avgörande av ett förelagt ärende ska riksdagsdirektören hänskjuta ärendet till riksdagsstyrelsen för beslut. 16 § Ärenden som inte enligt 10 och 25 §§ ska beslutas av riksdagsstyrelsen eller personalansvarsnämnden beslutas av riksdagsdirektören eller, om inte riksdagsstyrelsen bestämt något annat, av den som riksdagsdirektören utser. 17 § Riksdagsstyrelsen får överlåta till riksdagsdirektören att avgöra ärenden som avses i 10 § 7. Riksdagsstyrelsen får även överlåta till riksdagsdirektören att avgöra ärenden som avses i 10 § 3 och 6 samt vidta åtgärder med anledning av internrevisionens redovisning och revisionsplan när styrelsens beslut inte utan olägenhet kan avvaktas. Sådana beslut ska anmälas för styrelsen vid dess nästkommande sammanträde. Riksdagsdirektörens ansvar inför styrelsen 18 § Riksdagsdirektören är chef för . Riksdagsdirektören ansvarar inför styrelsen och ska svara för den löpande verksamheten enligt de direktiv som styrelsen beslutar. Riksdagsdirektören ska hålla styrelsen informerad om verksamheten, förse styrelsen med underlag för beslut och verkställa styrelsens beslut. 19 § När riksdagsdirektören inte är i tjänst eller är på tjänsteresa ska uppgifterna som chef för i första hand skötas av den biträdande riksdagsdirektören och i andra hand av en tjänsteman inom som riksdagsdirektören utsett efter samråd med talmannen. Den biträdande riksdagsdirektören ersätter även i övrigt riksdagsdirektören i den utsträckning som riksdagsdirektören bestämmer. 20 § Riksdagsdirektören ska förutom att svara för den löpande verksamheten även 1. fortlöpande följa upp och pröva verksamhet och konsekvenserna av de föreskrifter och särskilda beslut som rör verksamheten samt vidta de åtgärder som behövs, 2. se till att riksdagsledamöternas, allmänhetens och andras kontakter med underlättas genom en god service och tillgänglighet, genom information och genom ett vårdat, enkelt och begripligt språk i skrivelser och beslut, 3. verka för att genom samverkan med andra statliga myndigheter och på annat sätt tar till vara de fördelar som kan vinnas för staten som helhet. 21 § Riksdagsdirektören får besluta om organisation i de delar detta inte är reglerat i riksdagsordningen. 22 § Riksdagsdirektören ska svara för arbetsgivarpolitik enligt 23 § och företräda som arbetsgivare. 23 § ska 1. se till att de anställda är väl förtrogna med myndighetens uppdrag, 2. skapa goda arbetsförhållanden och ta till vara och utveckla de anställdas kompetens och erfarenhet, och 3. verka för jämställdhet mellan kvinnor och män samt för mångfald i arbetslivet. 24 § Riksdagsdirektören väljs av enligt bestämmelser i riksdagsordningen. Annan personal anställs av . 25 § Vid myndigheten ska det finnas en personalansvarsnämnd. prövar följande frågor när det gäller anställda i : 1. skiljande från anställning på grund av personliga förhållanden, dock inte i fråga om provanställning, 2. disciplinansvar, 3. åtalsanmälan, och 4. avstängning. Riksdagsdirektören är ordförande i personalansvarsnämnden. får meddela föreskrifter om nämndens sammansättning i övrigt och om dess verksamhet. 26 § är beslutsför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande. 27 § Ärendena ska avgöras efter föredragning. får i arbetsordningen eller i särskilda beslut bestämma att ärenden som avgörs av någon annan än riksdagsdirektören inte behöver föredras. Riksdagsdirektören får utan föredragning fatta sådana beslut som inte kan skjutas upp till dess att man har hunnit att föredra ärendet. 28 § För varje beslut i ett ärende ska det upprättas en handling som visar 1. dagen för beslutet, 2. beslutets innehåll, 3. vem som fattat beslutet, 4. vem som varit föredragande, och 5. vem som varit med vid den slutliga handläggningen utan att delta i avgörandet. Protokoll ska föras när det förekommer skiljaktiga meningar eller när protokoll behövs av någon annan orsak. Om en skiljaktig mening finns ska den alltid anges när en underrättelse lämnas om innehållet i ett beslut fattat av . rätt att företräda staten vid domstol 29 § Inom sitt verksamhetsområde företräder staten vid domstol. får uppdra åt en annan myndighet eller åt ett ombud att föra talan. 30 § Bestämmelser om överklagande av beslut av finns i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter. Denna lag träder i kraft då lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen ska upphöra att gälla. Förslag till lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter dels att i rubriken till lagen och i 1, 5 och 6 §§ ordet riksdagsförvaltningen ska skrivas med stor begynnelsebokstav, dels att 2, 3 och 8 §§ ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ett beslut som gäller anställning hos eller dess myndigheter får överklagas i enlighet med vad som anges i denna lag om beslutet 1. gäller tjänstetillsättning med de undantag som framgår av 3 § och saken inte enbart avser tvist om kollektivavtal, Ett beslut som gäller anställning hos myndigheter får överklagas i enlighet med vad som anges i denna lag om beslutet 1. gäller en annan anställning än en sådan som anges i 3 § och saken inte enbart avser tvist om kollektivavtal, 2. gäller en fråga som är reglerad i lag eller i annan författning och det i samma författning föreskrivs att beslut i frågan får överklagas. Ett beslut om tjänstetillsättning får inte överklagas om det avser någon av följande tjänster hos biträdande riksdagsdirektör och chef för kammarkansliet, chef för administrativa avdelningen, biträdande kammarsekreterare, chef för utskottskansli, chef för och chef för internationella kansli, Ett beslut om anställning får inte överklagas om det avser någon av följande anställningar hos biträdande riksdagsdirektör, avdelningschef, chef för ett utskottskansli eller chef för , hos ledamöter av direktionen och chef för revisionsenhet, hos ombudsmän chef för ombudsmännens kansli. Överklagande av ett sådant beslut om tjänstetillsättning som tillkännages genom anslag skall göras från den dag då beslutet anslogs. Andra beslut skall överklagas från den dag då den klagande fick del av beslutet. Överklagande av ett sådant beslut om anställning som tillkännages genom anslag ska göras från den dag då beslutet anslogs. Andra beslut ska överklagas från den dag då den klagande fick del av beslutet. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter dels att i 1 och 2 §§ ordet riksdagsförvaltningen ska skrivas med stor begynnelsebokstav, dels att 10 § ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Av 5 § lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen framgår att riksdagsförvaltningen får meddela föreskrifter inom sitt verksamhetsområde. Av 7 § lagen (2011:000) med instruktion för framgår att får meddela föreskrifter inom sitt verksamhetsområde. Övriga myndigheter som avses i 1 § får meddela de närmare föreskrifter inom sitt verksamhetsområde som behövs för tillämpning av 1. denna lag och 2. säkerhetsskyddslagens (1996:627) bestämmelser om säkerhetsprövning. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter föreskrivs i fråga om lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter dels att i 4 kap. 2, 2 a, 3 och 3 a §§, 5 kap. 2, 4, 6, 8 och 10 §§, 8 kap. 13 §, 9 kap. 8 och 9 §§, 11 kap. 8 §, 13 kap. 7, 18 och 21 §§, 15 kap. 2 § och 16 kap. 1 § ordet riksdagsförvaltningen ska skrivas med stor begynnelsebokstav, dels att 13 kap. 22 § ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 13 kap. 22 § Den som vill att inkomstgaranti ska betalas ut ska skriftligen ansöka om det hos enligt 2 a § 1 lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen. Den som vill att inkomstgaranti ska betalas ut ska skriftligen ansöka om det hos enligt vad som följer av 6 § lagen (2011:000) med instruktion för . Inkomstgaranti kan inte betalas ut tillbaka än före ansökningsmånaden. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2002:1023) med instruktion för Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2002:1023) med instruktion för dels att i 18 och 23 §§ ordet riksdagsförvaltningen ska skrivas med stor begynnelsebokstav, dels att 5 § ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Riksrevisorn med administrativt ansvar beslutar om arbetsordning och verksamhetsplan samt de ekonomi- och personaladministrativa föreskrifter som ska gälla för den egna verksamheten och som inte ska beslutas av riksdagsförvaltningen enligt 2 § första stycket 2 och 7 lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen eller av riksdagsstyrelsen enligt 46 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och . Enligt förutsättningar som anges i 6 § första stycket 2 och 3 lagen (1994:260) om offentlig anställning får riksrevisorn med administrativt ansvar i särskilda fall besluta att endast svenska medborgare får vara anställda inom . Riksrevisorn med administrativt ansvar beslutar om arbetsordning och verksamhetsplan samt de ekonomi- och personaladministrativa föreskrifter som ska gälla för den egna verksamheten och som inte ska beslutas av enligt 7 § första stycket 1 och 2 lagen (2011:000) med instruktion för eller av riksdagsstyrelsen enligt 46 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och . Enligt de förutsättningar som anges i 6 § första stycket 2 och 3 lagen (1994:260) om offentlig anställning får riksrevisorn med administrativt ansvar i särskilda fall besluta att endast svenska medborgare får vara anställda inom . Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ dels att i 2 § orden rådet för ledamotsnära frågor ska bytas ut mot ledamotsrådet, dels att i 3 § ordet riksdagsförvaltningen ska skrivas med stor begynnelsebokstav. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (RFS 1980:4) (1980:607) om beslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m. beträffande arbetstagare hos och dess myndigheter Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (RFS 1980:4) (1980:607) om beslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m. beträffande arbetstagare hos och dess myndigheter ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse beslutar i frågor om disciplinansvar och åtalsanmälan enligt lagen (1994:260) om offentlig anställning samt om avskedande enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd när det gäller arbetstagare som skall anställas genom beslut av och andra arbetstagare som styrelsen bestämmer. Nämnden består av ordförande, vice ordförande och tre andra ledamöter. Ordföranden och vice ordföranden skall vara jurister och ha erfarenhet som domare. beslutar i frågor om disciplinansvar och åtalsanmälan enligt lagen (1994:260) om offentlig anställning samt om avskedande enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd när det gäller arbetstagare som ska anställas genom beslut av riksdagsstyrelsen och andra arbetstagare som styrelsen bestämmer. Nämnden består av en ordförande, en vice ordförande och tre andra ledamöter. Ordföranden och vice ordföranden ska vara jurister och ha erfarenhet som domare. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning LAGTEXT 2010/11:RS3 16.42 2010/11:RS3 LAGTEXT 16.42 Riksdagsstyrelsen gav (dnr 230-2528-08/09) riksdagsdirektören i uppdrag att genomföra en översyn av bl.a. lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen. I uppdraget ingick att genomföra en översyn av regelverket för ledningen av riksdagsförvaltningen och ansvarsfördelningen mellan olika organ inom förvaltningen. Enligt direktivet skulle utredaren bl.a. även se över vissa tjänstebenämningar och reglerna för tjänstetillsättningar. Den struktur och den ansvarsfördelning som finns i myndighetsförordningen (2007:515) samt de myndighetsspecifika instruktionerna för myndigheterna under regeringen skulle, där så är relevant, tjäna som förlaga. I uppdraget ingick att integrera delar av de förslag till reglering av formerna för intern styrning och kontroll samt internrevision för myndigheter som på uppdrag av riksdagsstyrelsen beretts av en expertgrupp. Expertguppens förslag behandlades i (framst. 2009/10:RS6, bet. 2010/11:KU9). Utredningsuppdraget genomfördes som en enmansutredning. Utredaren överlämnade sitt förslag i utredningen ny instruktion för riksdagsförvaltningen (2009/10:URF1) . Förslagen har remissbehandlats. ÄRENDET OCH DESS BEREDNING 2010/11:RS3 16.42 2010/11:RS3 BAKGRUND 16.42 Varje myndighet måste ständigt vara uppmärksam på i vad mån reglerna på myndighetens område leder till eftersträvade resultat. Att ha en otydlig reglering kan vara hämmande för en modern verksamhetsutveckling. Inom statsförvaltningen råder ett allmänt krav på effektivitet och rationella rutiner, vilket bl.a. medför behov av organisatoriska omdispositioner. Till skillnad från myndigheterna under regeringen som har en entydig uppdragsgivare i regeringen arbetar riksdagsförvaltningen i många avseenden för flera olika intressenter. Riksdagspartierna har inte sällan olika intressen och olika åsikter i de frågor som faller inom riksdagsförvaltningens ansvarsområde. Den samlade parlamentariska ledningsorganisationen i form av riksdagsstyrelsen har givit en tydlighet i organisationen.