frsrdg · GY04NR1 · 2011-01-01 00:00:00 — SAMMANFATTNING 2010/11:NR1 16.42 2010/11:NR1 SAMMANFATTNING 16.42 16.42 svenska delegations berättelse om verksamheten Sammanfattning svenska delegation får härmed överlämna bifogade berättelse angående sin verksamhet . Berättelsen innehåller en redogörelse för rådets 62:a session samt en översikt över rådets övriga verksamhet . SAMMANFATTNING 2010/11:NR1 16.42 2010/11:NR1 SAMMANFATTNING 16.42 Sammanfattning 1 Innehållsförteckning 2 1 Inledning 3 2 delegation och program 6 3 Gemenskap 10 4 Grannskap 13 5 Globalisering 18 6 62:a session i 21 7 Presidiet 27 8 Utskotten och kontrollkommittén 33 9 Den parlamentariska 53 10 Den arktiska parlamentarikerkonferensen 56 11 Samarbetet i 59 Bilaga 1 svenska delegation 61 Bilaga 2 Fremstillinger, rekommandationer og interne beslutninger 65 Bilaga 3 BSPC 77 Bilaga 4 Ninth Conference of Parliamentarians of the Arctic Region 83 Bilaga 5 i världen Världen i 87 1 INLEDNING 2010/11:NR1 16.42 2010/11:NR1 1 INLEDNING 16.42 Det nordiska samarbetet omfattar , , , och samt tre självstyrande områden , och . inrättades 1952 och 1971. Den grundläggande ramen för samarbetet är . I ingår 87 valda medlemmar samt representanter för de fem nordiska ländernas regeringar och för och landsstyren och . Samtliga har yttrande- och förslagsrätt, men rösträtt tillkommer endast de valda medlemmarna. Dessa väljs av respektive folkrepresentation. riksdag väljer enligt 20 medlemmar till , och lika många suppleanter. Endast ledamöter av kan väljas. utövar parlamentarisk kontroll i förhållande till och behandlar och uttalar sig om de förslag ministerrådet lägger fram inför rådet. behandlar även s.k. medlemsförslag, som kan framläggas av rådets medlemmar, rådets organ eller partigrupperna i rådet. Vid den årliga sessionen antas rekommendationer som riktar sig till eller en eller flera av de nordiska ländernas regeringar. Rådet kontrollerar att regeringarna genomför de rekommendationer som rådet antagit eller informerar om skälen för att en rekommendation inte genomförs. har ett omfattande samarbete med andra regionala parlamentariska organisationer, inte minst i närområdet. Arbetet har tidigare utarbetat ettåriga arbetsprogram. beslöt rådet att presentera ett ramprogram, i Världen Världen i , som gäller tills vidare. Ramprogrammet kompletteras av ett årligt ordförandeprogram, som det land som fungerar som ordförande för utarbetar. Avsikten är att ge större möjligheter för ordförandelandet att sätta sin prägel på den nordiska agendan under ordförandeåret. Motsvarande sker på ministersidan där ordförandelandet också presenterar sina prioriteringar i ett särskilt program. Utöver detta lägger rådets fem fackutskott fast prioriteringar för sitt arbete . Vid 61:a session i valdes alltingsledamot till president och alltingsledamot till rådets vice president. I sitt ordförandeprogram framhöll det nya isländska ordförandeskapet att man ville lägga särskild tyngdpunkt vid frågor om säkerhet, välfärd och kultur samt hav, klimat och energi och slutligen internationella förbindelser. Program för svenska delegation svenska delegation utarbetade ett program med prioriteringar för året. Avsikten var att inom ramen för ramprogrammet och det isländska ordförandeprogrammet, som delegationen uttryckligen uttalade stöd för, i punktform tydliggöra vilka frågor den svenska delegationen särskilt ville driva. Punkterna grupperades under rubrikerna Gemenskap, Grannskap och Globalisering. Med Gemenskap avsåg delegationen vikten av att värna vår historiska, kulturella och språkliga gemenskap och stärka integrationen mellan våra länder till nytta för medborgarna. Att avlägsna gränshinder mellan de nordiska länderna, att arbeta för en bättre språkförståelse i samt att arbeta för ökad jämställdhet framhölls under denna rubrik. Rubriken rör samarbetet i , , nordvästra och utvecklingen av den nordliga dimensionen. Härunder nämndes särskilt arbetet för att genomföra för , och att arbeta för att följa upp klimattoppmötet i . Globalisering står för att utveckla som en global vinnarregion. På det området angav delegationen arbetet för att konkretisera statsministrarnas globaliseringsinitiativ, särskilt toppforskningsinitiativet, arbetet för ett utökat säkerhets- och försvarssamarbete i utifrån Stoltenbergrapporten samt arbetet för ett starkare nordiskt inflytande i EU som prioriteter. Arbetet under dessa tre rubriker beskrivs närmare i respektive avsnitt nedan (avsnitt 35). Det nordiska samarbetets budget Nordiska ministerrådets budget har uppgått till . beslutar om budgetramen medan , enligt , kan påverka innehållet i budgeten. ska, om inte synnerliga skäl föreligger, genomföra de förslag till ändringar som rådet föreslår. har diskussioner om budgetprocessen fortsatt. För att stärka det parlamentariska inflytandet har en särskild budgetgrupp tillsatts inom presidium, som fört en dialog med ministerrådet. Syftet har varit att rådet ska komma in tidigare i budgetarbetet än förut. Dialogen ledde till att vid sessionen kunde tillstyrka ministerrådets budgetförslag med endast mindre justeringar. De erfarenheter som vunnits i samband med budgetprocessen kommer att föras vidare . De nordiska länderna bidrar till finansieringen av samarbetet enligt en fördelningsnyckel som gör bidraget proportionellt mot varje lands bruttonationalprodukt. andel i den nordiska budgeten var . budget uppgår till ca . Pengarna används till rådsorganisationen och rådssekretariatets verksamhet. I budgeten ingår också överföringar till partistöd, stöd till Ungdomens Nordiska råd och till journaliststipendier. Samma fördelningsnyckel som för tillämpas. Nordiska ministerrådets och budget fastställs av de nordiska samarbetsministrarna respektive presidium med förbehåll för de nordiska parlamentens godkännande. svenska delegations budget för sitt deltagande i verksamhet uppgick till . Året som kommer innehar ordförandeskapet i . Vid rådets 62:a session i valdes folketingsmedlem till president, och folketingsmedlem till dess vice president. Även det danska ordförandeprogrammet bygger på rådets långsiktiga ramprogram i världen Världen i . Svenska delegationen stöder det danska ordförandeprogrammet, vars tre främsta prioriteringar är en snabbare beslutsprocess i det nordiska samarbetet, en nordisk röst i det europeiska samarbetet och en samlad strategi för . Den fortsatta uppföljningen av Stoltenbergrapporten och nämns också, liksom samarbetet med de baltiska staterna och , samt med och . Svenska delegationen vill för sin del också fortsätta arbetet med frågor som gränshinder, språkförståelse, miljö- och klimatfrågor och jämställdhet. Arbetet för att genomföra EU:s strategier för och för kommer också att prägla verksamheten, liksom arbetet för att allmänt stärka det nordiska inflytandet i EU. 2 delegation och program 2 DELEGATION OCH PROGRAM FöR 2010 2010/11:NR1 16.42 2010/11:NR1 2 DELEGATION OCH PROGRAM FöR 2010 16.42 svenska delegation består av 20 medlemmar och 20 suppleanter. Delegationens sammansättning framgår av bilaga 1. Fram till valet av ny delegation var (S) delegationens ordförande och (M) delegationens vice ordförande. I delegationens arbetsutskott ingick utöver ordföranden och vice ordföranden fram till valet av ny delegation (S), (M), (S) och (C). Suppleanter i arbetsutskottet var (FP), (KD), (V) och (MP). Efter valet av ny delegation har delegationens ordförande varit (S) och delegationens vice ordförande (M). I delegationens arbetsutskott har utöver delegationens ordförande och vice ordförande (M), (S), (FP), (S) ingått som ordinarie medlemmar. Suppleanter i arbetsutskottet har varit (C), (MP), (KD) och (V). Vid delegationens möte beslutades att arbetsutskottet skulle utökas med ytterligare en suppleantplats så att alla partier i delegationen var representerade i detta. (SD) ingår därefter som suppleant i arbetsutskottet. Delegationen har under verksamhetsåret hållit åtta möten och arbetsutskottet två möten. Vid delegationens möte deltog talman för en dialog om synen på verksamhet med anledning av den tillsatta utredningen om internationella verksamhet. Vidare har delegationen deltagit i möten mellan talmannen, utrikesutskottets presidium och delegationspresidierna. Svenska delegationen väckte ett medlemsförslag (A 1485/presidiet) om att skulle göra en översyn av i syfte att belysa behovet av eventuella ändringar för att ytterligare fördjupa samarbetet. Mot bakgrund av inkomna remissvar kom presidiet fram till att en översyn av arbetsordning bör göras, men såg däremot inget behov av ändringar i . En arbetsgrupp för att se över arbetsordningen har tillsatts och inlett sitt arbete. (Se vidare avsnitt 7.) I ett annat medlemsförslag (A 1488/presidiet) uttalade sig svenska delegationen för att ett gemensamt nordiskt bidrag skulle ges till finansiering av gränsregionalt samarbete, såsom Öresunddirekt och Grensetjänsten. Syftet var att säkra en mer långsiktig finansiering av verksamheten. Presidiet ansåg detta vara en fråga som borde behandlas inom ramen för arbetet med Nordiska ministerrådets budget, och medlemsförslaget överlämnades därför, tillsammans med presidiets kommentarer, till budgetgruppen för vidare behandling. Presidiet konstaterade också att i generalsekreterarens förslag till budget fanns ett anslag som för det året skulle tillgodose förslagsställarnas krav. (Se vidare avsnitt 3.) har delegationen lämnat remissyttrande till presidium med anledning av en uppmaning från om att inte använda termen självstyrande områden utan i stället använda benämningarna stater och länder, alternativt riken och länder. Delegationen underströk i sitt yttrande vikten av en svensk hållning i frågan och önskade därmed avvakta regeringens ställningstagande. Frågan behandlades på ett möte med den nordiska samarbetskommittén (NSK) som inte ansåg att det fanns någon anledning att ändra på den nuvarande ordningen. Uppföljning och förankring av rekommendationer Svenska delegationens medlemmar har fortsatt att aktivt följa genomförandet av rekommendationer och förankringen av de nordiska frågorna i . Delegationen har utsett särskilt ansvariga medlemmar för varje rekommendation och nära följt hur de rekommendationer som sänts över till relevanta utskott behandlats. Delegationen har fortsatt att arbeta efter principen att medlemmarna efter varje möte med lämnar en kort redogörelse i det nationella utskottet för de beslut som fattats och de diskussioner som förts. Delegationens medlemmar har bl.a. genom motioner, frågor och interpellationer aktualiserat frågor som är av intresse för det nordiska samarbetet. Delegationens medlemmar har även använt sig av möjligheten att ställa frågor till eller de nordiska ländernas regeringar. Dialog med den nordiska samarbetsministern har fortsatt den nära dialogen med den nordiska samarbetsministern, fram till valet och efter valet . Särskilt har gränshindersarbetet och Gränshinderforums framtida arbete varit i fokus men också globaliseringsinitiativet och finansieringen av detta, den samnordiska budgeten och projektverksamheten samt den svenska inställningen till att upprätta ett nordiskt informationskontor i . Delegationens program 2010 Delegationen beslutade att utarbeta ett program för delegationens verksamhet 2010 med tonvikt på uppföljning av presidentprogrammet . innebär Gemenskap och vi vill arbeta för att avskaffa gränshinder, arbeta för en bättre språkförståelse samt arbeta för ökad jämställdhet Delegationen har verkat för att ska vara pådrivande i arbetet med att avskaffa gränshinder och bevaka att nya inte uppstår, särskilt när man inför EU-lagstiftning. Frågan har varit stående på dagordningen för mötena med samarbetsministern. Delegationen har vidare verkat för att i uppmärksamma vikten av att avskaffa gränshinder och undvika att nya uppstår. Delegationen har i rådet verkat för ett fortsatt arbete för att öka språkförståelsen och för att jämställdhetsperspektivet ska genomsyra verksamheten. Grannskap är våra grannländer runt och i nordvästra och vi vill fortsatt arbeta för genomförandet av för och stödja det pågående arbetet med utarbetandet av nationella handlingsplaner och arbeta för att följa upp klimattoppmötet i Delegationen har uppmärksammat för och de nationella handlingsplaner som utarbetats. arrangerade delegationen i samarbete med i Fokus ett seminarium om de nationella handlingsplanerna och förutsättningarna för att genomföra dessa. Delegationen har också varit drivande i arbetet med att följa upp resultaten från COP 15 i , bl.a. genom arbetet med de rekommendationer som antogs vid den 62:a sessionen. Globalisering är en utmaning och en möjlighet och vi vill arbeta för att konkretisera statsministrarnas globaliseringsinitiativ och särskilt toppforskningsinitiativet, arbeta för ett utökat säkerhets- och försvarssamarbete i utifrån Stoltenbergrapporten samt arbeta för ett starkare nordiskt inflytande i EU Delegationen har nära följt resultaten av statsministrarnas globaliseringsinitiativ och finansieringen av detta och pekat på vikten av konkret arbete och konkreta resultat. Frågan har varit stående på delegationens möten med samarbetsministern. Vidare arrangerade delegationen ett frukostmöte i samarbete med i Fokus om anpassning till klimatförändringen ur ett forsknings- och innovationsperspektiv där toppforskningsinitiativet särskilt uppmärksammades. Delegationen har fortsatt att uppmärksamma värdet av ett utökat säkerhets- och försvarssamarbete, särskilt nordiskt ambassadsamarbete. Delegationen följer fortlöpande arbetet i EU för att identifiera frågor av särskilt nordiskt intresse. Delegationens informationsverksamhet utdelas och har inrättats för att ge journalister möjlighet att undersöka och rapportera om förhållanden i de nordiska länderna och om det nordiska samarbetet. Stipendiesumman var för del , och sex svenska journalister fick dela på stipendiet. Svenska delegationen har fortsatt samarbetet med i Fokus, det nordiska informationsfönstret i , bl.a. genom samarrangemang i form av frukostmöten och seminarier. På informationssidan samverkar delegationen också med genom ett särskilt samarbetsavtal. Det nordiska samarbetet har en stark folklig förankring och samarbetet med frivilligorganisationerna är en viktig del där intar en särställning. Hallå är som finns i alla de nordiska länderna. Syftet är att underlätta rörligheten för privatpersoner och företag i . Detta ska ske genom att man tillhandahåller information till privatpersoner och företag för att underlätta deras beslut om att bl.a. flytta till eller arbeta, studera och etablera företag i ett nordiskt grannland. Övrigt Det första forumet för unga parlamentariker i Nordvästra och arrangerades i . Det andra forumet arrangerades i . Den nordiska delegationen till forumet leddes av (C), från deltog (S). Från Ungdomens Nordiska råd deltog . Nästa forum arrangeras i Archangelsk . Delegationen har fortsatt att stödja det arbete som görs inom ramen för manliga nätverk mot människohandel för sexuellt utnyttjande, våld mot kvinnor och för jämställdhet. Schleswig-Holsteinska lantdagen har arrangerat ett s.k. Kieler-Woche-Gespräch. svenska delegation har haft i uppdrag att för räkning utse en eller två deltagare i detta arrangemang. Talmannen i den Schleswig-Holsteinska lantdagen meddelade att man på grund av den ekonomiska krisen inte längre skulle genomföra arrangemanget. 3 GEMENSKAP 2010/11:NR1 16.42 2010/11:NR1 3 GEMENSKAP 16.42 Den debattartikel om en nordisk union som historikern och samhällsdebattören publicerade i inför 61:a session i har till stor del influerat debatten om det nordiska samarbetet . I artikeln anför att en nordisk union skulle bli världens tionde största ekonomi, vilket skulle ge en given plats vid de stora internationella rådslagen och innebära att de nordiska länderna med större tyngd kunde hävda de nordiska värdena i EU. har vidareutvecklat tankarna i och Nordiska ministerrådets årsbok som publicerades . I årsboken föreslår han att ska ta initiativet till en förstudie av förutsättningar, möjligheter och problem i förhållande till en eventuell union. På den politiska nivån har man uttryckt sympati för grundtanken om den nordiska gemenskapen men pekat på att det redan existerande samarbetet fungerar väl och är på väg in i en ny fas. I samband med sessionen på genomfördes en debatt där presenterade sin vision och där politiker, näringsliv och forskare från hela deltog. Opinionsundersökningar visar att en stor majoritet av befolkningen i ser positivt på det nordiska samarbetet. En undersökning med anledning av förslaget om en nordisk union visade att av befolkningen såg positivt eller mycket positivt på denna tanke, medan uttalade sig negativt. Det nordiska samarbetet måste politiseras har , på initiativ av den norske stortingspolitikern och presidiemedlemmen , fört en diskussion om hur det nordiska samarbetet kan vitaliseras och om behovet av en politisering av arbetet. Høybraaten har understrukit att vägen från politiska beslut till genomförande måste kortas men pekat på att detta inte innebär en kritik av ämbetsmännen inom det nordiska samarbetet utan snarare en uppmaning till politikerna att ta större ansvar för att stärka det politiska samarbetet. Frågan om hur den politiska styrningen kan förbättras och hur de politiska besluten snabbare kan omsättas i handling ingår i uppdraget för den arbetsgrupp som tillsatts för att se över arbetsordning. Den gemensamma arbetsmarknaden Genom utbytet av arbetskraft har de nordiska länderna kunnat utjämna obalansen mellan länder som har hög arbetslöshet respektive haft stora behov av arbetskraft. Genom den gemensamma nordiska arbetsmarknaden har de nordiska länderna kunnat hantera konjunktursvängningarna bättre, och därmed utvecklats bättre än annars. Det är av stor vikt för arbetskraftens rörlighet mellan de nordiska länderna att gränshinder undanröjs och att nya inte uppstår. Gränshinder Även i övrigt är det ett av de högst prioriterade samarbetsområdena för att avlägsna gränshinder och undvika att nya uppstår. Rådet har fortsatt dialogen med Gränshinderforum och de nordiska samarbetsministrarna. har särskilt pekat på behovet av att undvika att nya gränshinder skapas när man inför EU-lagstiftning. Att mandatet för Gränshinderforum förlängts till 2013 har särskilt uppskattats av rådet. Samarbetet mellan Gränshinderforum, Hallå , gränsregionala organ och enskilda medborgare understöds av . På grund av ländernas olika lösningar i t.ex. skatte- och avgiftsfrågor är alla gränshinder inte möjliga att avlägsna. Ambitionen är att vid sådana gränshinder som kräver harmonisering av lagstiftning och när en sådan önskan inte finns från ländernas sida ska i stället informationsinsatserna förstärkas. Fokus för gränshindersarbetet har vidgats till att även omfatta gränshinder för näringslivet som en del av globaliseringsarbetet. (M) har utsetts till särskilt ansvarig inom presidiet för att följa gränshindersarbetet. väckte den svenska delegationen ett medlemsförslag (A 1488/ presidiet) om ett gemensamt nordiskt bidrag till finansiering av gränsregionalt samarbete. I förslaget framhålls att är en livskraftig och dynamisk region som för att vara internationellt attraktiv och konkurrenskraftig måste vara ett område där människor, varor, tjänster och företag kan röra sig fritt. Ett gränslöst kan också bättre möta globaliseringens utmaningar och på så sätt stärka de nordiska ländernas konkurrenskraft och välfärd. I förslaget lyfts bl.a. Öresunddirekt och Grensetjänsten fram som två viktiga verksamheter som hjälper människor och företag som arbetar, studerar och verkar över de nordiska gränserna. Problemet är att dessa verksamheter haft svårt att långsiktigt planera sitt arbete på grund av att de ekonomiska bidragen från respektive länders regeringar beslutats . För att säkerställa att Öresunddirekt och Grensetjänsten kan fortsätta att utvecklas föreslog därför den svenska delegationen att avsätter medel i budgeten för bidrag till finansiering av det gränsregionala samarbetet. Presidiet instämde i den svenska delegationens argumentation om vikten av fri rörlighet i , avskaffandet av gränshinder och vikten av information till personer och företag som bedriver gränsöverskridande verksamhet. Dock var presidiet mera skeptiskt till att flytta nationell finansiering över till nordisk. Presidiet menade att förslaget primärt borde betraktas som en budgetfråga och ingå i det samlade underlaget för budgetarbetet. Förslaget borde alltså inte, enligt presidiet, resultera i någon separat rekommendation. konstaterade presidiet att Nordiska ministerrådets generalsekreterare i sitt förslag till budget föreslagit att gränshindersarbetet tilldelas extra medel. Om det skulle ingå i den slutligen godkända budgeten vore den svenska delegationens förslag tillgodosett . Konkreta fall av gränshinder har uppmärksammats vid utskottsmöten och i form av frågor till nordiska regeringar. har en uttalad ambition att de nationella parlamenten ska engagera sig i arbetet för att förhindra att gränshinder uppstår genom att vid varje nytt lagförslag efterfråga de nordiska konsekvenserna vid genomförandet. För att detta ska vara möjligt krävs inte bara att medlemmar är aktiva utan också en uppslutning i parlamenten bakom denna ambition. Den nordiska konventionen om socialt bistånd och sociala tjänster har frågan om tolkningen av de nordiska konventionerna aktualiserats med anledning av debatten om utvisning av nordiska medborgare som är beroende av socialt bistånd. Frågan har tagits upp i med anledning av information från Hallå . Debatten under sessionen visade på skillnader mellan länderna men också på värderingsskillnader mellan de partier som är representerade i . Tv-samarbete Frågan om ett nordiskt tv-samarbete har varit aktuell i nästan ända sedan detta bildades. Ett stort antal förslag har diskuterats och rekommendationer har antagits. har en serie seminarier arrangerats i samarbete med i Fokus på temat public service i . Ett förslag om att etablera en nordisk kulturkanal har arbetats fram, en kanal som har setts som en motvikt till den tunga dominansen av amerikanska produktioner i de nordiska tv-kanalerna och som en möjlighet att skapa ett nytt offentligt nordiskt rum. inflytande i EU har diskussionen inom rådet i hög grad handlat om hur man kan säkra det nordiska inflytandet i EU när man identifierat frågor av ett tydligt nordiskt intresse. Revisionen av EU:s fiskeripolitik är exempel på ett sådant område. Rådet har lämnat inspel till arbetet med denna, och var även representerat vid det möte som fiskeriutskott arrangerade med deltagande av de nationella parlamenten. Vidare har rådet uppmärksammat EU:s förslag till direktiv om konsumenträttigheter och fört en dialog med medlemmar av om detta samt antagit en rekommendation på området. 4 GRANNSKAP 2010/11:NR1 16.42 2010/11:NR1 4 GRANNSKAP 16.42 Regionalt samarbete med olika aktörer i norra har fått en alltmer central position i såväl det nordiska samarbetet i stort som i verksamhet. kontakter och samarbete med andra interparlamentariska och regionala organisationer är väl etablerade. Samarbetet bygger på gemensamma intressen. Det finns ingen skarp gräns för vad som är grannskap eller närområde. svenska delegation uppmärksammar regelbundet frågan om var ett samarbete mellan eller ministerrådet och andra i närområdet är relevant. Svenska delegationen uppmärksammar även frågan om balansen mellan det inomnordiska samarbetet och samarbetet med närområdet. Många organisationer är verksamma inom närområde. är ständigt uppmärksamt på vikten av att koordinera ambitioner och åtgärder så att den samlade effekten av arbetet blir den bästa möjliga. Fortsatta möten har hållits mellan representanter för , (), den parlamentariska (BSPC), den arktiska parlamentarikerkonferensen (CPAR), nordvästra parlamentarikerförsamling (PANWR) och Barents parlamentarikernätverk för att informellt diskutera prioriteringar och kalenderfrågor. har samarbetet med nordvästra utvecklats vidare.