frsrdg · GY04RR1 · 2011-02-17 00:00:00 — En del i arbetet med att säkra kvaliteten är att granskningarna tillförs rätt kompetens, vilket i många fall kräver att extern kompetens kan knytas till projekten i tillräcklig omfattning. inledde ett samarbete med för att systematiskt låta forskare bedöma kvaliteten i granskningsrapporter. Den studie som avsåg rapporter visade att de uppfyllde fastställda kvalitetskrav, men att det också finns områden som kan utvecklas. Efter diskussioner med det vetenskapliga rådet har den studie som avser rapporter inriktats mot ett antal preciserade frågeställningar. Dessa rör bl.a. hur granskningarna planerats och genomförts för att besvara frågor om orsaker till de problem som iakttagits och hur ändamålsenliga de rekommendationer som lämnats är för att lösa problemen. Den övergripande bedömningen , att rapporterna allmänt lever upp till formulerade kvalitetskrav, kvarstår. inledde en löpande uppföljning av genomförda granskningar. Granskade organisationer inklusive har i en enkät getts möjlighet att ge sin syn vad gäller intrycket av den publicerade rapporten, hur man upplevde att granskningen genomfördes och kommunicerades, projektgruppens kunskap om det granskade området samt formerna för faktagranskning av rapportutkast. De åtta frågor som ställdes i enkäten hade formen av positiva påståenden. I en majoritet () av de inkomna svaren9 har man instämt helt eller i huvudsak i dessa. Enkäten visar en allmänt positiv syn på hur genomfört och kommunicerat en granskning, inklusive möjlighet till faktagranskning. I enskilda fall framkom en något mindre positiv syn när det gäller projektgruppens inledande kunskap om det granskade området och värdet av rapportens rekommendationer. Resultatet är tillfredsställande då uppföljningen dels visar på positiva effekter av vidtagna åtgärder bl.a. avseende faktagranskning, dels genom att den ger ett bra underlag för fortsatt utvecklingsarbete. När det gäller frågan om hur rekommendationer lämpligen bör formuleras så att de upplevs som värdefulla och ger en bra grund för åtgärder studeras denna nu särskilt i den kvalitetsstudie som bedriver på uppdrag av . Granskningen når hög verkningsgrad Målet om hög verkningsgrad innebär för effektivitetsrevisionen att de brister som uppmärksammar i sina rapporter också åtgärdas. Måluppfyllelsen följs upp genom den årliga uppföljningsrapporten. presenterades en bredare bild av vilka åtgärder som vidtagits med anledning av granskningsrapporterna och av vilka effekter som granskningarna har bidragit till när regeringen och de granskade organisationerna haft tid på sig att beakta granskningsresultaten och omsätta dem i praktisk handling. Resultatet av uppföljning visar att det vidtas en rad åtgärder och förbättringar i den statliga förvaltningen som ligger i linje med rapporternas slutsatser och rekommendationer. Granskningarna bidrar också generellt till ett förbättrat kunskapsunderlag för effektivitetsfrågor i genomförandet av politiken inom granskade områden, vilket ger förutsättningar för relevanta åtgärder. Kostnaderna för effektivitetsrevisionen10 ökade med ca . Kostnadsökningen avsåg i allt väsentligt ett ökat antal timmar. Kostnaderna för extern medverkan minskade i storleksordningen . Under avsnittet Kompetens och personal redovisas användningen av extern kompetens och konsulter inom effektivitetsrevisionen. Kostnader fördelade på olika delar av granskningsprocessen Kostnaderna för och antalet nedlagda timmar på effektivitetsrevision redovisas fördelade på de olika delarna i granskningsprocessen. TABELL 8 KOSTNADER FÖR EFFEKTIVITETSREVISION 20082010 (TKR) Tabell 9 Redovisade timmar för effektivitetsrevision 20082010 Som framgår ovan har områdesbevakningen ökat i fråga om såväl antalet timmar som andelen av det totala antalet timmar för effektivitetsrevision. Bakgrunden är att ett enskilt års områdesbevakning främst syftar till att skapa ett underlag för beslut om kommande års strategier och granskningar, och behovet varierar därför med hur många av de pågående strategierna som måste kompletteras eller förnyas. Antalet timmar för förstudier och granskningar har kunnat ökas då personalomsättningen varit låg med få avgångar och fler medarbetare i tjänst. När en granskningsrapport publiceras genomförs olika aktiviteter som ska bidra till att öka kunskapen om revisionens iakttagelser. Det handlar bl.a. om presentationer och förberedelser inför styrelsens behandling av rapporten. Kostnaden för efterarbetet ökade mycket beroende på att en stor andel av granskningar publicerades sent . Det nödvändiga efterarbetet genomfördes därför . Tabell 10 Kostnader för förstudier och granskningar SAMT styckkostnad 20082010 (tkr) Upparbetade kostnader vid årets början Kostnad för granskningar som avslutats varav förstudier och granskningar som ej resulterat i en rapport Styckkostnad för granskningar som publicerats Ökningen av upparbetade kostnader beror främst på att 5 rapporter som färdigställdes publicerades först då styrelsen inte hann slutbehandla dessa . Minskade kostnader för förstudier och granskningar som inte resulterat i någon rapport och en genomsnittlig kortare tidsinsats (se nedan) i varje granskning har medverkat till minskade styckkostnader för publicerade granskningar. Som en komplettering till redovisningen av kostnader redovisas nedan hur tidsinsatsen för förstudier och granskningar har utvecklats . Tabell 11 Redovisade timmar för förstudier och granskningar samt genomsnittlig insats per publicerad granskning 2008- 2010 Upparbetade timmar vid årets början Timmar för granskningar som avslutats varav förstudier och granskningar som ej resulterat i en rapport Snittimmar för granskningar som publicerats Även redovisningen av antal timmar visar en ökning av upparbetningen. Jämfört pågick således ett jämförelsevis stort antal förstudier och granskningar . Minskningen av det genomsnittliga antalet timmar per granskning har möjliggjorts genom den minskade personalomsättningen inom effektivitetsrevisionen. Målet för det internationella utvecklingssamarbetet är att det ska bidra till en god förvaltning i samarbetsländerna genom att stärka parlamentens kontrollmakt och de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva revision. Utvecklingssamarbetet utgår från inriktningen av politik för global utveckling och följer /DAC:s riktlinjer. Det ska dessutom följa INTOSAI:s och /DAC:s vägledningar och rekommendationer i fråga om principer och metoder för kapacitetsutveckling. I varje enskilt samarbetsprojekt är det övergripande målet att samarbetspartner, genom att utveckla sin institutionella kapacitet, självständigt och uthålligt ska kunna verka inom sitt mandat som nationellt revisionsorgan. Resultatmål för projekten fastställs i årliga aktivitetsplaner. Detta inbegriper stöd till våra samarbetspartner i deras roll att driva på reformer avseende statlig styrning och uppföljning. Verksamheten vägleds således av flera slag av övergripande mål. Möjligheterna att nå dessa mål påverkas i väsentlig grad av agerandet från andra biståndsaktörer och olika intressenter i samarbetsländerna, liksom av den allmänna utvecklingen i respektive land. Det enskilda projektet kan således ansvara endast för att dess egna resultatmål uppnås. Det är på den nivån som måluppfyllelsen bäst kan verifieras, och det är där kan redovisa projektets bidrag till utvecklingen och måluppfyllelsen på högre nivåer. har samarbetat med sju länder som faller inom ramen för biståndspolitik och den regionala organisationen (AFROSAI-E). Samarbetet med AFROSAI-E, Bosnien och , , och (fastlandet) bedöms ha fungerat bra , och i huvudsak har målen enligt de årliga aktivitetsplanerna uppfyllts. De nämnda projekten utgör också de mer omfattande räknat och finansiella resurser. Måluppfyllelsen per samarbetsprojekt redovisas mer utförligt nedan. I samarbetet med , och (en självstyrande region i ) har det funnits svårigheter, främst av extern natur, som har medfört att flera planerade aktiviteter inte har genomförts. har som utgångspunkt att avvakta med eller avbryta samarbetet med länder där förutsättningarna för framgång förändras. I har målet och det planerade resultatet inte kunnat uppnås beroende på att landets revisionsmyndighet inte förmått hålla överenskommelser om bl.a. tidpunkter och disposition av personal för utbildningar. Samarbetet med the Accounting Chamber of (ACU) har bedrivits i begränsad omfattning beroende på att meningsskiljaktigheter har uppkommit inom ACU om införandet av en modern finansiell revision. I samarbetet med the Office of the Controller and Auditor General of har samarbetspartnern varit motvillig att genomföra den överenskomna aktivitetsplanen för införandet av moderna revisionsprinciper och genomförandet av rekommenderade åtgärder inom HR-området. I motsats till fastlandets projekt har inte begärt någon förlängning av projektet. Med anledning därav kommer samarbetet inte att fortsätta efter . En utvärdering av projektet kommer att genomföras . Samarbetet med avslutades planenligt . En oberoende utvärdering genomfördes som visar på att det har funnits svårigheter att implementera rekommenderade processer, vilket beror på att viljan och stödet från partnerns ledning inte har varit fullgott. Projektportföljen förändras fortlöpande till följd av att vissa projekt fullföljs och avslutas, vilket i sin tur skapar utrymme för att svara upp mot efterfrågan på samarbete i andra länder. Därför har arbetet med att identifiera nya samarbetsprojekt fortsatt . Tre tilltänkta samarbetspartner befann sig i förstudiefasen vid utgången av 2010. har fortsatt samarbetet med AFROSAI-E, som ger stöd till 23 nationella revisionsorgan i främst södra . Vi har bidragit bl.a. genom att förstärka AFROSAI-E:s exekutiva sekretariat med tre långtidsrådgivare med ansvar inom områdena institutionellt kapacitetsuppbyggande, effektivitetsrevision samt kvalitetssäkring. Ett antal korttidsexperter har medverkat i samarbetet, ofta som lärare vid seminarier och kurser. De mest omfattande insatserna har varit inriktade på effektivitetsrevision, kvalitetssäkring, kommunikation, HR och ledningsfrågor. Medarbetare från har deltagit i kvalitetsuppföljningar vid tre revisionsorgan i . En kommunikationshandbok har tagits fram, och arbetet med en pågår. Ett chefsutbildningsprogram vars syfte är att utbilda chefer i ledarskap har pågått . Allt utvecklingsarbete sker i enlighet med en modell för institutionell kapacitetsutveckling som har tagits fram av AFROSAI-E. Mot bakgrund av de särskilda förutsättningar som enligt gällande överenskommelser råder i landet bedrivs revisionen av den offentliga sektorn av fyra separata myndigheter. Dessa samarbetar dock genom en koordinerande kommitté. Det övergripande målet för samarbetet med dessa fyra revisionsmyndigheter är att skapa bättre förutsättningar hos organisationerna att på egen hand kunna leda och utveckla sin effektivitetsrevision i enlighet med internationella standarder och nationella mandat. För att säkerställa ett gott resultat utformades tydliga mål och resultatkrav som dokumenterades i en projektplan. Dessa mål och krav har uppfyllts. har samarbetet omfattat olika insatser i form av löpande stöd till teamen, operativa chefer och myndigheternas ledningar vad gäller granskningar, rapportskrivning och rekryteringsprocesser. Seminarier med parlamentens ledamöter och representanter för universitet har ägt rum. Nyanställda revisorer har utbildats, och lokalt anpassade riktlinjer för effektivitetsrevision har tagits fram. Ett seminarium om riktlinjer för årlig planering har också genomförts. Fyra revisionsrapporter med relevanta rekommendationer har producerats . Samarbetet med Chamber of Control of (CCG) påbörjades , då ett s.k. Memorandum of Understanding undertecknades, och har präglats av en hög aktivitetsnivå. Det har varit inriktat på finansiell revision, effektivitetsrevision, intern och extern kommunikation samt IT- och ledarskapsfrågor. Parterna har bl.a. testat revisionsprocessens olika faser i enlighet med en framtagen revisionsmanual, tagit fram en ny kommunikationspolicy samt utarbetat ett utkast till en IT-strategi. Inom ramen för delprojektet om ledarskap har erfarenhetsutbyte skett mellan chefer från och . Ledare från CCG har också besökt Court of Account i för att diskutera erfarenheter av utvecklingssamarbetet med . inleddes en ny treårig projektfas med fortsatt fokus på den finansiella revisionen och Court of Accounts tillämpning av den nya revisionslag som beslutades av parlamentet . Projektet utgår ifrån Court of Accounts strategiska utvecklingsplan som omarbetas inför perioden 20112015 och där har deltagit i beredningsarbetet. Court of Accounts kvalitetssystem har vidareutvecklats, och de första kvalitetskontrollerna har genomförts. har stödet till internrevisionen fortsatt och avslutats, med resultatet att Court of Accounts nu har en internrevision som utförs i enlighet med modern internrevisionsmetod. Ett tidredovisningssystem har införts. har samarbetet med National Audit Office of inneburit fortsatt arbete med att säkerställa att den nya revisionsmetodiken, baserad på revisionsmanualen, tillämpas på fastlandet. Särskilda utbildningsinsatser har genomförts för att öka förståelsen inom olika grupper och regioner.Användningen av elektroniska dokument i det IT-baserade revisionsverktyget har fortsatt att öka i enlighet med den fyraåriga plan som finns för successivt genomförande. Ökade insatser inom effektivitetsrevisionens område har medverkat till att ett antal granskningar har publicerats, vilka har rönt stor uppmärksamhet i parlamentet och i medierna. En utbildningsinsats har genomförts i arbetet att upptäcka bedrägerier och korruption. har en referensgranskning (peer review) genomförts som visar att kapaciteten inom National Audit Office of att genomföra en modern revision kraftigt har förbättrats. utgör en mindre del av och har en egen revisionsmyndighet. Samarbetet med denna har genomförts i ett separat projekt (se ovan). har insatser gjorts för att förnya och utöka projektportföljen. Bland annat under (INCOSAI) togs kontakter med ett flertal presumtiva samarbetspartner som kan resultera i flera studier . Ett löpande informationsutbyte med och Sida har ägt rum om pågående projekt och om nya tilltänkta samarbetspartner. Det är främst revisionsorgan i och som är föremål för studier om nytt samarbete i enlighet med svensk biståndspolitik. Arbetet med att undersöka förutsättningarna för samarbete med de nationella revisionsorganen i , och befann sig i förstudiefasen vid utgången av 2010. Arbetet med metod- och kvalitetsutveckling har fortsatt i en högre takt . Vägledningen för internationellt utvecklingssamarbete, som omfattar kriterier för val av samarbetsländer, beskrivningar av arbetsprocesser inklusive beslutsrutiner m.m., har vidareutvecklats. Utvecklingen av strategier och principer för de olika områden som normalt omfattas av det stöd som ger till samarbetspartner fortsatte . Syftet med detta arbete är att ta fram metodhandledningar som ska bidra till ett mer effektivt och enhetligt arbetssätt. Självvärdering genomförs av samarbetspartner . Avsikten är att vi ska kunna redovisa inte bara vår egen bedömning av projektresultaten, utan även våra partners uppfattningar. En enkät har lämnats till samtliga samarbetspartner som vi samarbetat med . I enkäten efterfrågar respektive partners syn på hur projektet inverkat på den egna kapacitetsutvecklingen och den allmänna utvecklingen i landet i fråga om t.ex. transparens och ansvarsutkrävande. Enkätsvaren bekräftar att målen enligt projektplanerna i huvudsak har uppfyllts samt att våra samarbetspartner har kunnat introducera och tillämpa nya metoder med hjälp av nya manualer och praktiskt stöd i revisionsarbetet. Vissa utmaningar som är förenade med rollen som nationellt revisionsorgan kvarstår dock. Arbetet med att rapportera till och samarbeta med respektive parlament har fortsatt . Samtliga samarbetspartner uttrycker sig positivt om samarbetet med . Några samarbetspartner betonar vikten av fortsatt ömsesidigt ansvar, förtroende, flexibilitet och god kvalitet i samarbetet. Det framförs också önskemål om vissa förändringar när det gäller prioriteringen av aktiviteter och omfattningen av dessa. Tabell 12 Kostnader11 för det internationella utvecklingssamarbetet 20082010 (tkr) samt uppgifter om när den nuvarande projektfasen avslutas Kostnadsutfallet för det internationella utvecklingssamarbetet har varit något lägre än föregående års utfall och lägre än planerat. Det lägre utfallet beror främst på aktiviteter som inte har genomförts i planerad omfattning som flera förstudier av tilltänkta samarbetspartner ännu inte har resulterat i några överenskommelser om samarbete. Tabell 13 Redovisade timmar FÖR internationellt utvecklingssamarbete 20082010 Gemensamma kostnader i utvecklingssamarbetet Det internationella utvecklingssamarbetet bär gemensamma kostnader enligt samma modell12 som i övrigt förutom när det gäller långtidsstationerad personal, detta för att uppnå en ändamålsenlig fördelning av myndighetsgemensamma kostnader. Av de myndighetsgemensamma kostnaderna har fördelats till internationellt utvecklingssamarbete. De gemensamma kostnaderna inom utvecklingssamarbetet består av myndighetsgemensamma och enhetsgemensamma kostnader samt indirekta kostnader för inlånad personal. De gemensamma kostnadernas del av kostnaderna för det internationella utvecklingssamarbetet uppgick till ca . Tabell 14 De Gemensamma Kostnadernas del av anslagsbelastningen för internationellt utvecklingssamarbete 20082010 (tkr) En utförligare redovisning av de administrativa kostnadernas utveckling i utvecklingssamarbetet lämnades till utrikesutskottet (dnr 21-2010-1411). Den omvärldsriktade verksamheten syftar till att öka kunskapen om och intresset för revisionens roll och resultat, och att bidra till revisionens utveckling i och internationellt. Verksamhetsgrenen omfattar den instruktionsenliga verksamhet som bedriver i rollen som nationellt revisionsorgan (). Som företräder statlig revision i olika sammanhang i utvecklingen av revisionens profession, uppgifter och roll i samhället. Målet för verksamhetsgrenen är att befästa och befrämja revisionens roll, nationellt och internationellt, samt att öka genomslaget av verksamhet. har haft en omfattande samverkan med revisionsorgan i andra länder genom deltagande i olika organisationer och arbetsgrupper. Nationellt har kontakterna med ökat främst genom föredragningar av aktuella granskningar. Härutöver har arrangerat och deltagit i ett antal seminarier och konferenser med anknytning till genomförda granskningar. Återkommande uppgifter i form av granskningsplan, årlig rapport, uppföljningsrapport samt remisshantering har genomförts enligt plan. bedömning är att de olika aktiviteterna inom den omvärldsriktade verksamheten har förmedlat kunskap om revisionens roll och resultat, bidragit till revisionens utveckling, och därmed ökat förutsättningarna för genomslag av verksamhet. Den internationella omvärldsriktade verksamheten har bedrivits i nivå med föregående år och i allt väsentligt enligt plan. prioriterade deltagandet i i , , som bl.a. behandlade värdet och nyttan med revisionsorgan. Vid kongressen antogs enhälligt de riktlinjer för finansiell revision som utvecklats i en arbetsgrupp (FAS inom INTOSAI) under ledning. Internationell revision, samverkan och kontakter deltar som nationellt revisionsorgan () i internationellt samarbete. Myndigheten är medlem i INTOSAI och andra multilaterala nätverk och organisationer inom revisionsområdet. Dessutom deltar i bilateralt utbyte, revision av internationella organisationer och samverkar med Europeiska revisionsrätten (ECA) och de nationella revisionsorganen inom EU rörande granskning av EU-medel. ledde en undergrupp till INTOSAI som närmare beskrev orsakerna till nuvarande och tidigare finanskriser samt vilka lärdomar som kan dras för framtiden. Gruppen lämnade sin slutrapport. har också deltagit i flera andra av INTOSAI:s kommittéer och arbetsgrupper, bl.a. i syfte att bidra med och ta del av metoder och erfarenheter som kan användas i den egna granskningsverksamheten och för att bidra med kunskap och erfarenheter. avslutades en referensgranskning (peer review) av den kanadensiska revisionsmyndighetens årliga revision tillsammans med de australiensiska och norska revisionsmyndigheterna. har mottagit åtta besök från främst revisionsorgan, parlament och regeringar. Vidare har besvarat mer än 50 enkäter och frågor från andra länders revisionsorgan. har Europeiska revisionsrätten genomfört fem granskningsbesök i . samarbetar i enlighet med Lissabonfördraget med Europeiska revisionsrätten och medverkar med observatörer vid dess granskningsbesök i . har granskat fem nordiska institutioner i enlighet med den s.k. domicillandsprincipen och varit ordförande i revisionskommissionen i samt medlem av redovisningskollegiet för EU:s försvarssamarbete . är ordförande i (). Uppdraget är att leda arbetet med att utveckla internationella riktlinjer för finansiell revision inom offentlig verksamhet. Utvecklingsarbetet sker i samarbete med den privata sektorns standardsättande organ International Auditing and () som är knutet till International () och genomförs med hjälp av revisionsexperter från statliga revisionsorgan i ett sextiotal länder. och Asiatiska bidrar till projektets finansiering. För att genomföra åtagandet som ordförande har ett sekretariat som leder samordningen och det praktiska utvecklingsarbetet. överdirektör är ledamot av IAASB. har FAS slutfört utvecklingen av de totalt 38 riktlinjer som ingår i Financial Audit Guidelines. Dessa antogs enhälligt av som möttes i . Kongressen antog även en deklaration där INTOSAI medlemmar uppmanas att anta dessa och andra standarder som utvecklats inom ramen för INTOSAI Standards for Supreme Audit Institutions (ISSAI). Antagandet av dessa riktlinjer innebär en milstolpe i INTOSAI:s verksamhet. har alla statliga revisionsorgan tillgång till globalt accepterade standarder för finansiell revision med tillämpningsanvisningar för den offentliga sektorns särskilda behov. har beslutat att tillämpa de nya riktlinjerna i sin årliga revision. Den kunskap som skaffat genom arbetet i FAS är av stort värde för utvecklingen av vår egen årliga revision. Den nationella omvärldsriktade verksamheten har bedrivits med något ökad omfattning jämfört med föregående år. Ökningen förklaras främst av fler besök hos utskott och kanslier, samt högre kostnader för Riksrevisorernas årliga rapport och . Externa kontakter och externa seminarier Kommunikation och kontakter med både departement, myndigheter och utskott är en central del i omvärldsriktade arbete. Inte minst kontakten med är viktig för genomslaget av vår verksamhet. utskott har visat ett ökande intresse för granskningsresultat. har besökt utskott och utskottskanslier, oftast med anledning av enskilda granskningsrapporter men även i syfte att informera om planerade insatser. Samtliga utskott har också bjudits in till för information och samtal. arrangerade en konferens (Riksrevisionsdagen) på temat kunskap och accountability. Drygt 70 personer deltog, varav hälften var externt inbjudna talare och gäster från främst riksdag, regering och myndigheter. Riksrevisionsdagen har dokumenterats i en skrift med samma namn. Fem seminarier har hållits 2010 för att sprida kunskapen om revisionens resultat. Det har framför allt varit aktuellt i sammanhang där många myndigheter ingått i granskningen och där kritiken varit omfattande. Exempel på det är seminariet med anledning av en uppföljande granskning av rapporten (RiR 2009:31) och ett seminarium för myndigheter inom rättsväsendet med anledning av rapporterna Satsningar på mängdbrott (RiR 2010:10) och Inställda förhandlingar i brottmål (RiR 2010:7). Utvärderingar visade att deltagarna ansåg att seminarierna hade ett bra upplägg och intressant innehåll.