frsrdg · GZ04JO1 · 2011-11-16 00:00:00 — Hur i beslutet mot denna bakgrund ansett sig kunna rikta kritik dessutom allvarlig sådan mot nämnden och i reali- teten naturligtvis särskilt mot den utpekade tjänstemannen framstår som obe- gripligt. Den bristfälliga utredningen avspeglas i beslutet, som saknar varje redovisning av händelseförloppet och de överväganden som bedömningen grundar sig på. Som en särskild plump i protokollet noterar jag, att länsstyrel- 2 011 /1 2:JO1 sen på ett missvisande sätt velat underbygga sitt beslut med ett påstående om att den kritiserade enhetschefen skulle ha bett om ursäkt för sitt påstått felak- tiga beteende. Sammantaget är jag alltså starkt kritisk mot hantering av det aktuella tillsynsärendet vad gäller såväl brister i utredningen som utformning- en av beslutet. Mot bakgrund av att inte längre har tillsyn över finner jag inte anledning att vidare uppehålla mig vid saken. Fråga om möjligheterna för att begära att en person som sökt försörjningsstöd ska delta i praktik (Dnr 1040-2010) I en anmälan, som kom in till JO , framförde E.C. kla- gomål mot i kommun. Klagomålen rörde handläggning- en av hennes ansökan om försörjningsstöd. Hon anförde bl.a. följande. ansökte hon om försörjningsstöd för månaderna juniaugusti 2009. Med anledning av hennes ansökan beslutade att hon skulle delta i viss praktik. Praktiken inleddes och pågick . Enligt kunde hennes ansökan om försörj- ningsstöd komma att avslås om hon inte deltog i praktiken. Kort efter att hon fullgjort praktiken beslutade att avslå hennes ansökan. Enligt 4 kap. 4 § socialtjänstlagen (2001:453), SoL, får begära att den som uppbär försörjningsstöd deltar i praktik. Det finns emellertid inte något stöd för att begära att den som ansöker om försörjningsstöd deltar i sådan praktik. beslut om att hon skulle delta i praktik var därför felaktigt. Handlingarna i det aktuella ärendet inhämtades från socialförvaltningen i kommun. Efter remiss inkom i Öre- bro kommun med följande yttrande (åberopade bilagor har här uteslutits). har av Försörjningsstöd, kommun, , erbjudits en studentpraktikperiod enligt 4 kap. 4 § p. 3 SoL och fullföljt denna praktik . När ansökan inkom visade det sig att hon ej var berättigad till försörjningsstöd, på grund av att hon tillsammans med sin sambo hade tillgångar i form av kapital. 2 011 /1 2:JO1 Första kontakterna E.C. hade med Försörjningsstöd var för Intake (telefonintervju med handläggare, se bilaga 2). skickades ansökningshandlingar för försörjningsstöd inklusive lista över vilka handling- ar som skulle bifogas (se bilaga 3) hem till den sökande. kom hon till en muntlig praktikinformation, där även hennes sambo följde med och således fick även han tillgång till samma information. Informationen skedde dels i grupp och dels individuellt. Den individuella informationen fick E.C. informerades hon om regelsyste- met för att vara berättigad till försörjningsstöd och därmed också till student- praktik. Dels om att sammanboende måste söka tillsammans på grund av att de enligt sambolagen är ömsesidigt försörjningsskyldiga, samt att innehav av tillgångar och kapital medräknas i normberäkningen. Muntliga praktikinfor- mationen, som ges både i grupp och individuellt för varje sökande, hålls av studenthandläggare och praktiksamordnare tillsammans. Man går igenom information kring vad som gäller för studentpraktik samt villkoren för att vara berättigad till studentpraktik. Informationen följer en skriftlig mall (se bilaga 5). anvisades praktik med start (se bilaga 7) och började arbe- ta inom lokalvård på . Hon hade uttryckt egna öns- kemål om att få arbeta med lokalvård. Anvisningen gjordes utifrån att paret antogs sakna egna inkomster och därmed skulle bli berättigade till försörj- ningsstöd. Beslut om studentpraktik delgavs . Beslutet ifrågasattes aldrig och överklagades ej. Ansökan om försörjningsstöd inkom först och då begärdes kompletteringar in. Kompletteringar till ansökan inkom och då påbörjades den ekonomiska handläggningen. Efter ytterligare begäran om komplettering var ansökan komplett . Vid beräkningen visade det sig då att E.C:s sambo hade tillgångar som medförde ett överskott inför juni månad på och inför juli månad , varför paret fick avslag på begäran om försörjningsstöd. Beslutet överklagades inte. Paret tog inte heller någon kontakt med Försörjningsstöd med anledning av att E.C. deltagit i studentpraktiken utan att vara berättigad till försörjningsstöd. Om det i ett tidigare skede varit känt för nämnden, att paret hade egna till- gångar överstigande försörjningsstödsnormen, så hade inte E.C. varit berätti- gad till någon kompetenshöjande studentpraktik enligt 4 kap. 4 § p. 3 SoL och skulle således inte ha anvisats någon praktik. Information gavs vid fyra tillfäl- len om förutsättningarna för att vara berättigad till praktik och försörjnings- stöd: vid Intakesamtalet på telefon. med hemskickad information där det är ikryssat att kontoutdrag från samtliga dina/era bankkonton skulle medskickas. vid gruppinformationen (följer en mall där information gavs om till- gångar och kapital). Vid detta informationstillfälle följde även E.C:s sambo med och fick höra samma information. vid den egna personliga informationen. Kommunen har en laglig skyldighet (se bilaga 6) att anordna studentpraktik för studerande med CSN-lån under studieuppehållet, under förutsättning att den studerande själv inte lyckats lösa sin försörjning. I kommun an- ordnas studentpraktiken av Försörjningsstöd. Praktiken skall innefatta kompe- tenshöjande arbetsuppgifter inom kommunen eller ideella föreningar. Praktik- samordnare försöker samordna så att studentens egna önskningar så långt det 2 011 /1 2:JO1 är möjligt blir tillgodosedda. Förutsättningen för att överhuvudtaget beviljas en studentpraktik är att man uppfyller kraven för att vara berättigad till för- sörjningsstöd. Inom Försörjningsstöd använder vi inte uttrycket motpresta- tion. Istället informerar vi om de krav vi enligt socialtjänstlagen har rätt att ställa på den enskilde. När det gäller studerande som ej klarar sin försörjning under studieuppehållet och därför söker försörjningsstöd, så är lagen mycket klar och tydlig över vilka krav Försörjningsstöd skall ställa (se bilaga 6). Det anordnas två praktikperioder per period. För att hinna med två perioder, var, under studieuppe- hållet måste studenten anvisas omgående. Den sökande har fått muntlig och skriftlig information om att egna/sambos inkomster och kapital överstigande norm medför att man ej är berättigad till försörjningsstöd och därmed ej berättigad till studentpraktik. På grund av att den sökandes ansökan inkom så sent som , uppda- gades det först efter praktikperioden att paret hade eget kapital överstigande försörjningsstödsnormen. Ansökan om försörjningsstöd samt information om vilka handlingar som krävdes skickades ut . har inte överklagat praktikbeslut (se bilaga 7) eller avslagsbeslut av försörjningsstöd (se bilaga 10). yttrade sig över remissvaret. I ett beslut anförde JO följande. Enligt 4 kap. 4 § 3 SoL får socialnämnden begära att den som uppbär försörj- ningsstöd ska delta i av nämnden anvisad praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet om den enskilde inte har kunnat beredas nå- gon lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd och följer en utbildning med till- gång till finansiering i särskild ordning men under tid för studieuppehåll be- höver försörjningsstöd. Deltagande i praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet syftar till att förbättra den enskildes förutsättningar att komma in på den reguljära ar- betsmarknaden eller utbildning. Verksamheten berör främst ungdomar som varit, eller riskerar att bli, beroende av socialbidrag men även studerande ungdomar som tillfälligtvis kan bli beroende av social- bidrag för sin försörjning under ferier på grund av svårigheter att få ett ferie- arbete. har således rätt att kräva att studerande som uppbär för- sörjningsstöd ska delta i praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet. Om den enskilde utan godtagbart skäl avböjer att delta i verksamheten får fortsatt försörjningsstöd vägras eller nedsättas. Lagrådet anförde i sitt yttrande över lagförslaget bl.a. att socialnämndens befogenhet enligt bestämmelsen gällde dem som redan uppbar försörjnings- stöd. Enligt lagrådets uppfattning tedde det sig något motsägelsefullt att be- gränsa möjligheten att ställa krav på studerande som har studieuppehåll till att avse dem som redan uppbär försörjningsstöd (prop. 1996/97:124 s. 262). Regeringen, som inte delade lagrådets uppfattning, anförde i propositionen bl.a. följande (a. prop. s. 77). 2 011 /1 2:JO1 Samma princip bör gälla för studerande som för andra. Av kravet på att den kompetenshöjande verksamheten skall vara individuellt utformad följer att man inte kan kräva deltagande i en verksamhet som bistånd ges för. måste först utreda den enskildes förutsättningar och behov och bedöma vilken verksamhet som bäst tillgodoser dessa, det gäller såväl studerande som andra. Hon uppbar inte försörjningsstöd när hon ansökte om bistånd. Hon anvisades trots detta en prak- tikplats redan i anslutning till att hon gjorde ansökan. Som framgått ovan är det inte möjligt att begära att en enskild som inte uppbär försörjningsstöd ska delta i praktik. borde således inte ha anvisat någon praktikplats innan ansökan om försörjningsstöd hade prövats och E.C:s behov av praktik- plats hade utretts. Handläggningen förtjänar kritik. Fråga om det kan krävas att den som söker bistånd ska personligen lämna in ansökan till förvaltningen (Dnr 2155-2009) framförde i en anmälan till JO klagomål mot stadsdelsför- valtning, enheten för försörjningsstöd för , och Ös- termalm, i . Han anförde i huvudsak att han fått informa- tion om att så skulle ansökningar om ekono- miskt bistånd inlämnas personligen till en ordningsvakt i receptionen. Ord- ningsvakten skulle då kontrollera att den sökande hade och att alla uppgifter i ansökan stämde. anmodades att inkomma med utredning och yttrande över vad som framfördes i S.S:s anmälan. Som sitt remissvar lämna- de nämnden ett tjänsteutlåtande som hade upprättats vid stadsdelsförvaltning- en. I utlåtandet anfördes bl.a. följande. , för Kungs- holmen, och , sände ut informa- tionsbrev till samtliga aktuella hushåll. I det inkomna allmänna klagomålet framgår att de önskar att handläggningen ska granskas eftersom stadsdelsförvaltningen efterfrågar att alla ansökningar ska lämnas personligen och att identitetshandlingar ska uppvisas vid inläm- nande av ansökan. Samt att det är en ordningsvakt som tar emot ansökningar och kontrollerar identiteten. Bakgrunden till beslutet om att varje ansökan personligen måste lämnas in i samband med id-kontroll har grundats på följande för att säkerställa att varje ansökan blir korrekt handlagd för att skydda den sökandes personliga uppgifter 2 011 /1 2:JO1 All personal som arbetar inom enheten för försörjningsstöd, vilket även in- kluderar personalen och vakten i receptionen, arbetar under sekretess. Skäl till att personligen inte kunna lämna sin ansökan utreds. Hänsyn tas till om att det finns synnerliga och väldokumenterade medicinska skäl för att vara förhindrad att personligen lämna ansökan. har endast haft för avsikt att säkerställa och skydda den sökandes personliga uppgifter och att ansökan handläggs på ett rättssäkert sätt. I det till remissvaret fogade informationsbrevet informerade enheten för för- sörjningsstöd om följande. kommer följande att gälla för ansökan om ekonomiskt bistånd. 1)Varje ansökan ska vara korrekt och fullständigt ifylld för att kunna hand- läggas. I det fall din ansökan inte är rätt ifylld riskerar du att handlägg- ningen fördröjs. 2)Vid varje ansökningstillfälle måste du personligen lämna ansökan samt uppvisa legitimation. Det kommer att noteras på varje ansökan att legiti- mationskontroll utförts. Ovan begärda uppgifter är för att säkerställa att din ansökan blir korrekt hand- lagd och för att skydda dina personliga uppgifter. yttrade sig över remissvaret. I ett beslut anförde JO följande. Det finns i förvaltningslagen (1986:223) eller socialtjänstlagen (2001:453) inte några bestämmelser om hur en ansökan om bistånd ska göras. Viss väg- ledning ges dock i 7 § förvaltningslagen. Enligt den bestämmelsen ska varje ärende där någon är part handläggas så snabbt och enkelt som möjligt utan att säkerheten eftersätts och myndigheten ska underlätta för den enskilde att ha med den att göra. Vidare är 4 § förvaltningslagen om myndigheters service- skyldighet av betydelse i sammanhanget. Även om det inte kommer till direkt uttryck i förvaltningslagen bör en framställning om bistånd som regel göras skriftligt. Det finns emellertid inte något hinder för att handlägga en framställning om bistånd som görs muntligt, t.ex. när den enskilde besöker handläggaren vid förvaltningen (jfr prop. 1985/86:80 s. 26). I denna del kan jag rent allmänt hänvisa till Soci- alstyrelsens publikation Ekonomiskt bistånd (2003) s. 142. Jag har noterat att informationsbrevet, så som det är formulerat, ger intryck av att en ansökan om försörjningsstöd alltid måste göras i skriftlig form. Jag har inga synpunkter på att nämnden som regel kräver en skriftlig ansökan, men jag utgår från att stadsdelsförvaltningen har rutiner även för mottagande av muntliga ansökningar. Det kan ifrågasättas om informationsbrevet är till- räckligt tydligt på denna punkt. Vad sedan gäller kravet på att den enskilde personligen ska lämna in ansö- kan till förvaltningen vill jag säga följande. Det saknas stöd i lagstiftningen för att uppställa ett sådant krav. Dessutom kan nämnden inte underlåta att pröva en ansökan som skickats till förvaltningen per post eller ingetts genom 2 011 /1 2:JO1 behörigt ombud, jfr 9 § förvaltningslagen. Jag ställer mig därför kritisk till utformningen av informationsbrevet i denna del. Den omständigheten att undantag från personlig inställelse kan medges om det finns synnerliga och väldokumenterade medicinska skäl ändrar inte den bedömningen. Mot bakgrund av det ovan anförda bör nämnden, såvida den inte redan har gjort det, se till att det görs en översyn av det aktuella informationsbrevet. En annan frågeställning än den som jag nu behandlat är att en förvaltning i ett enskilt fall kan anse att det finns anledning att oavsett om ombud eller biträde har anlitats träffa den enskilde personligen som ett led i utredningen av ett ärende. Huruvida det finns fog för ett sådant sammanträffande är en fråga som får bedömas från fall till fall. Jag finner skäl att tillställa , som är den reguljära tillsynsmyn- digheten på område, en kopia av beslutet för kännedom. Fråga bl.a. om en socialnämnd kunde bevilja en 17-årig flicka bistånd i form av stödboende enligt socialtjänstlagen utan båda vårdnadshavarnas samtycke (Dnr 1933-2009) I en anmälan, som kom in till JO , framförde F.R. klagomål mot i kommun. Hon anförde bl.a. följande. blev hon kallad till ett möte hos eftersom hennes då 17-åriga dotter . hade kontaktat och uppgett att hon inte trivdes i hemmet hos henne och därför ville flytta hemifrån. fick vid mötet besked om att hon inte accepterade att A. flyttade hemifrån innan hon var myndig. Därefter hördes inte av förrän då en tjänsteman kontaktade henne med önskemål om ett möte . Eftersom hon behövde en tolk som talade ett annat språk än vad hade förutsatt kom mötet inte tillstånd. Mö- tet skulle i stället äga rum . När hon kom hem 2009 hade många av A:s ägodelar blivit flyttade och A. var på väg hemifrån. A. uppgav att hade hjälpt henne att flytta. Någon information om att A. skulle flytta hemifrån och att skulle hjälpa till med flytten hade hon inte fått. I efterhand fick hon veta att träffade D.R., dvs. A:s fader, tillika hennes före detta man, vid ett flertal tillfällen och hade en dialog med honom innan A. flyttade. Hon kallades dock inte till dessa möten trots att hon och D.R. hade gemensam vårdnad om A. Inledningsvis inhämtade JO från en kopia av journalanteck- ningar den 18 november 2008den rörande A. 2 011 /1 2:JO1 gav till JO in även underlaget för ett beslut att den 18 novem- ber 2008 inleda en utredning beträffande A:s förhållanden. Därefter anmodades i kommun att inkomma med ut- redning och yttrande över vad som framförts i F.R:s anmälan. Som sitt remissvar lämnade nämnden ett tjänsteutlåtande som var under- tecknat av områdeschefen . I utlåtandet anfördes bl.a. föl- jande. mottagningsgrupp mottog 081007 en anmälan om barn som far illa. Anmälare var jurist som ringde på uppdrag av A.R. Av anmälan framkom att A.R. önskade kontakt med för att berätta om sin hemsituation och att A. upplevde sin relation med F. som starkt kon- fliktfylld. Det framkom även att A. upplevde behov av stöd av . 081014 träffade mottagningsenheten A.R. tillsammans med som var med som stöd. 081022 träffade mottagningsenheten A:s pappa . då de informerade honom om anmälan samt frågade vad han känner till om A:s livssituation. 081029 träffade mottagningsenheten F.R. De pratade även med F. om hennes inställning till anmälan. Förutom dessa tre möten inkom ett brev från A:s syster . där hon tydligt uttryckte en stark oro för A:s hemsitu- ation. Mottagningsgruppen bedömde efter detta brev, de tre mötena samt ett tele- fonsamtal med A. att det fanns behov av utredning enligt 11 kap. 1 § social- tjänstlagen och lämnade ärendet vidare för utredning. Enligt mottagningsen- heten framkom att A. levde under stor press och stress. Hon kände sig rädd och förföljd av mamman. A. drogs även in i den mycket starka konflikten mellan föräldrarna, vilket påverkade hennes psykiska mående. Bedömning gjordes att det inte fanns problem med missbruk, kriminalitet eller umgänge med vänner utan att det var A:s hemsituation som borde utredas. Ärende fördelades till handläggare 081118 då utredning inleddes. Den in- leddes med att utredare , biståndshandläggaren samt enhetschef utifrån de uppgifter som framkommit i förhandsbe- dömningen planerade för ev. insatser . 081126 mötte utredare samt biståndshandläggare både A. och pappa . Överenskommelse gjordes om studiebesök på Målet som är en ex- tern öppenvård. Studiebesöket gjordes 081128. Enhetschef beviljade i samråd med handläggarna 081203 bistånd till A. enligt 4 kap. 1 § till strukturerad öppenvård samt boende vid Målet. Beslutsmotiveringen var: A. och hennes mamma har en stark kon- flikt som påverkar A. negativt. A. har behov av stöd för att kunna förbättra sin relation med F. gjorde bedömningen att då en av vårdnadsha- varna godkänt placeringen och det fanns bekräftelse från utomstående att A:s situation var sådan som hon beskrev kunde placering beviljas för att kunna jobba på en fungerande relation mellan A. och hennes mamma. gjorde även bedömningen att när man uppnått A:s ålder och mognad bör hennes egen inställning tillmätas stor betydelse. Orsaken till att A:s pappa var med på möten med socialtjänst samt öp- penvård före mötet med F. berodde på att konflikten främst bedömdes vara mellan mor och dotter. Om konflikten i första hand hade varit mellan D. och A. så hade det varit F. som varit med på dessa möten istället för D. Båda föräldrarna är vårdnadshavare. Som framkommer av utredning enligt 11 kap. 1 § socialtjänstlagen över- vägdes även ett omhändertagande enligt lagen om vård av unga (LVU) utifrån allvaret i de uppgifter som framkommit men bedömningen gjordes att i första hand arbeta för att uppnå en frivillig överenskommelse. Beslut togs om att inte göra någon placering förrän tidigast och nyår eftersom D. skulle vara utomlands under större delen av december samt . A. beskrev att hon var rädd för att den konflikt som redan 2 011 /1 2:JO1 fanns mellan henne och mamman skulle bli svår att hantera och bedömde att det var viktigt att pappan fanns närvarande som stöd till A. när F. skulle informeras. Vid besök 090119 berättade . att hon informerat F. om flytten hemifrån. Utredare ringde 090119 till F. och överenskom om möte 090120. Vid samtalet framkom att F. inte ville ha tolk på amarinja som fått besked om utan hon ville ha tolkning på tigrinja. F. ville dessutom ha en särskild namngiven tolk och inte någon annan. Utredaren gick inte in på orsak till möte eftersom bedömningen var att det är viktigt med korrekt information vid ett sådant känsligt samtal och att det inte borde göras utan tolk. Utredaren ringde 090120 till F. och meddelade att önskad tolk inte kunde på överens- kommen tid och bokade istället ny tid till 090121. A. flyttade 090120 in i Målets lägenhet. Vid möte 090121 med F. informerades hon om utredning och insats. hade planerat att möta F. innan A:s flytt men på grund av de olyckliga omständigheterna med tolk blev tyvärr det mötet framflyttat. Att det mötet inte gick att genomföra som planerat påverkade både F. och A. nega- tivt, vilket beklagar. Det fanns ingen avsikt från sida att försena mötet med F. Utredning avslutades 090331 med beslut om insatser. Se bifogad utred- ning. Utredningen hade förlängts med anledning av att D. vis- tats utomlands samt att det varit problem med att få tider tillsammans med tolk som F. accepterar. avslutade sin utredning 090331. F., A. och D. informerades om vad som framkommit i utredningen. Till remissvaret fogades utredning daterad avseende A. bereddes tillfälle att yttra sig över remissvaret. I ett beslut anförde JO följande. inledde en utredning beträffande A., som då var . A. stod under vårdnad av båda sina föräldrar. fattade , i samråd med A. och hennes far D.R., beslut att bevilja A. bistånd enligt socialtjänstlagen i form av stödboende vid Målet. I samband med A:s flytt till stödboendet fick F.R. känne- dom om att en utredning pågick samt att den nämnda biståndsinsatsen hade beviljats. Underlåtenhet att underrätta F.R. om att en utredning avseende A. inletts utredning rörande A. gällde A:s behov av skydd och stöd. När socialnämnden inleder en sådan utredning ska, enligt 11 kap. 2 § tredje stycket socialtjänstlagen (2001:453), SoL, den som berörs av utredningen underrättas om att en utredning inleds. I förarbetena till bestämmelsen anför- des bl.a. att det inte får råda något tvivel om att en utredning pågår och att familjen alltid ska informeras om nämndens beslut och avsikter i fråga om utredningens bedrivande (prop. 1996/97:124 s. 110). Det ligger i sakens natur att en underrättelse om en påbörjad utredning ska ske utan onödigt dröjsmål. Jag har i tidigare beslut (se bl.a. JO:s ämbetsberättelse 1999/2000 s. 243) uttalat att det i vissa speciella fall kan finnas situationer då nämnden kan 2 011 /1 2:JO1 avvakta något med att informera en vårdnadshavare om att en utredning in- letts. En sådan situation kan vara att vårdnadshavaren, eller någon annan familjemedlem, är misstänkt för övergrepp mot barnet och polisutredningen befinner sig i ett känsligt läge. Ett annat skäl att dröja något med underrättel- sen kan vara att en vårdnadshavare är svårt sjuk och inte bör oroas. Det får emellertid aldrig bli fråga om som vårdnadshavaren hålls ovetande om en pågående utredning och det måste finnas goda skäl till varför så sker. Nämnden har i sitt remissvar uppgett att F.R. vid ett möte informerades om utredningen och beviljad insats. Vidare har anförts att mötet var planerat att hållas innan A. flyttade hemifrån men att problem vid anlitandet av tolk medförde att mötet blev framskjutet. Mot bakgrund av att utredningen inleddes , kan konstateras att F.R. givetvis skulle ha underrättats om den pågående ut- redningen i ett skede än vad som blev fallet. En utredning angående insatser för ett barn ska inte göras mer omfattande är vad som är motiverat av omständigheterna i det enskilda fallet. Utredning- en måste dock utföras så att den kan ligga till grund för ett sakligt korrekt beslut. Den aktuella utredningen angående A. hade sin grund i relationen mellan A. och F.R. I ett fall som rör ett barns förhållanden i hemmet måste nämnden som regel inhämta uppgifter från den förälder som barnet bor hos. I annat fall finns det risk för att utredningen inte kan ligga till grund för ett korrekt beslut (jfr t.ex.