frsrdg · GY04NR1 · 2011-01-01 00:00:00 — Utskottet anser därför att det är nödvändigt att undersöka om det finns andra lösningar och önskar en belysning av vilka begränsningar det skulle innebära om ett land eller en grupp av länder implementerar en progressiv klimatpolitik utan att påverka konkurrensvillkoren i ett globalt sammanhang. Utskottet föreslog en rekommendation till att upprätta en expertpanel för att utvärdera alternativa modeller för internationellt samarbete för att uppnå en bred och effektiv insats för att reducera de globala utsläppen av klimatgaser, att genomföra en konferens för att belysa vilka politiska instrument som visat sig vara effektiva för att reducera utsläpp av klimatgaser i samt att utarbeta en regelmässig översikt över framdriften i klimatforskningen (rekommendation nr 19/2010). I det andra förslaget om uppföljning av Accord pekar utskottet på att det mest konkreta resultatet av COP 15 i var beslutet om att upprätta en grön klimatfond () och den positiva inverkan på de globala klimatförhandlingarna som ett formellt upprättande och en framgångsrik finansiering av fonden kan få. Utskottet hänvisar till de nordiska ländernas arbete med att utveckla den s.k. REDD-ordningen (Reducing Emissions from Deforestation and ). Vidare hänvisar utskottet till de medel som avsatts från () för upprättande av en särskild ordning, Nordic Climate Facility (NCF). Ordningen drivs i samarbete med NEFCO (). På utskottets förslag antog sessionen en rekommendation till de nordiska ländernas regeringar att ingå aktivt i arbetet med att uppnå ambitionerna i Accord om upprättande och finansiering av och samt att stärka den samnordiska insatsen inom ramen för Nordic Climate Facility (NCF) (rekommendation nr 20/2010). Rovdjur Utskottet har behandlat ett medlemsförslag, väckt av den socialdemokratiska gruppen i , om en samnordisk strategi mot mårdhundens expansion. Förslaget har sänts på remiss till relevanta departement och organisationer i de nordiska länderna. I utskottets betänkande anförs att mårdhunden är en främmande art i den nordiska faunan som har etablerat sig i och sprider sig i den danska och svenska naturen. Mårdhundens spridning kan hota den naturliga balansen i ekosystemen och ökar även risken för en större spridning av smittsamma parasiter och sjukdomar som kan vara farliga för människor. Utskottet pekar på att om arbetet med en nordisk mårdhundsstrategi visar sig vara framgångsrikt kan det utvidgas till att också omfatta andra främmande arter i den nordiska faunan. Förslaget vann stöd vid sessionen (rekommendation nr 22/2010). Förnybar energi Miljö- och naturresursutskottet har samarbetat med näringsutskottet om gemensam produktion av alternativ och förnybar energi. Utskottets rapportör har varit (FP). Behandlingen av frågan återfinns i avsnittet om näringsutskottets verksamhet. Samarbetet 2011 Miljö- och naturutskottet kommer fortsätta att följa upp frågan om miljöutmaningarna i och , revisionen av EU:s jordbrukspolitik, farliga kemikalier samt klimat- och energifrågor. hanterar bl.a. ramvillkoren för ekonomi, produktion och handel, inklusive fri rörlighet på marknaden och arbetsmarknaden i . Utskottet arbetar även med frågor som rör gränshinder på näringspolitikområdet, regionalpolitik, energi, globalisering, arbetsmiljö och infrastruktur. Svenska medlemmar har varit (M), ordförande i utskottet, och (S). ersattes av (M). Samarbetet 2010 samarbetade med övriga utskott i ett antal sektorsöverskridande frågor. På agendan stod bl.a. det nordiska forsknings- och innovationsområdet (NORIA), den nordiska elmarknaden, frågor på energiområdet samt infrastrukturfrågor. Utskottet gav också inspel till Nordiska ministerrådets globaliseringsinitiativ på områden som är relevanta för utskottet. Regionalpolitik och gränshinder inom näringspolitikområdet är också områden som utskottet arbetade med . Sommarmötet förlades till , och innovation och kreativitet samt infrastruktur och demografi var övergripande teman. Utskottet träffade bl.a. representanter från näringslivet, forskningsvärlden, utrikesministeriet samt Lagtingets näringsutskott. Forskning och innovation utarbetade , tillsammans med kultur- och utbildningsutskottet, ett medlemsförslag om vidareutveckling av det nordiska forsknings- och innovationsområdet NORIA. Bakgrunden till förslaget var de nordiska ländernas uttalade ambition att, genom en etablering av en mer öppen och gemensam marknad för innovation och forskning, stärka sin globala konkurrenskraft genom en intensifierad utveckling av samarbetet inom detta område. Ett annat viktigt mål var att etablera NORIA som ett regionalt kraftcenter inom EU:s satsning på forskning och innovation och att detta initiativ skulle kunna ge ett försprång i förhållande till andra regioner i världen. De båda utskotten konstaterade i förslaget att forskning och innovation är bland de klart största posterna i den nordiska budgeten, att det gått initiativet till NORIA togs och att det nu var naturligt att igångsätta en process för att initiera en kartläggning av konceptet. En rapport med förslag till insatser och åtgärder borde enligt utskotten läggas fram senast , och det poängterades att det är nödvändigt, för att säkra förankring och samsyn, att involveras i hela processen. I rådets rekommendation uppmanas att bl.a. kartlägga om det genom NORIA har skapats ett samspel mellan forskning och innovation, att kartlägga den tvärsektoriella koordineringen inom ministerrådet, att kartlägga näringslivets roll i det nordiska forsknings- och innovationsarbetet samt att föreslå en utveckling av det nordiska forsknings- och innovationsarbetet (framställning nr 4/2010). diskuterade ett meddelande från angående en rekommendation om en nordisk handlingsplan för medarbetar- och användardriven innovation inom den nordiska globaliseringsstrategin. Utskottet välkomnade i sitt betänkande ministerrådets meddelande om de projekt och processer som i linje med rekommendationen satts igång inom olika nordiska institutioner. var dock inte tillfreds med att ministerrådet inte hade planer på att sätta igång något projekt kring arbetsplatskultur som främjar medarbetardriven innovation. Utskottet menade att typiska nordiska värderingar som arbetsmoral, personligt ansvar och jämställdhet är centrala för att de nordiska länderna ska klara sig i den globala konkurrensen, och utskottet förutsatte att dessa områden skulle prioriteras i den kommande handlingsplanen. Mot bakgrund av arbetet med den kommande handlingsplanen kunde utskottet ändå föreslå att rekommendationen skulle avskrivas, men utskottet avser fortsättningsvis att noga följa detta arbete och utvecklingen på området. diskuterade också ett meddelande från angående en rekommendation om utökat samarbete på rymdforskningsområdet och en gemensam nordisk övervakning av de arktiska områdena. ställde sig generellt positivt till förslaget men påpekade att det redan vidtogs samordningsåtgärder när det gällde att underlätta datautbyte mellan de nordiska länderna. Vad gällde utvecklingen av t.ex. satelliter och mottagningsstationer ansåg man att detta även fortsättningsvis bör ske inom redan etablerade samarbetsstrukturer. noterade ministerrådets synpunkter men beslutade sig för att inte avskriva rekommendationen utan avvaktar nästa års meddelande från ministerrådet (rekommendation nr 17/2009). Energifrågor tillsatte 2010 tillsammans med miljö- och naturresursutskottet ett rapportörskap om gemensam nordisk produktion av alternativ och förnybar energi, med mandat fram till rådets 62:a session. Bakgrunden till detta var Nordiska ministerrådets handlingsprogram för energiområdet 20102013, där det slås fast att målet med det nordiska energisamarbetet är att det ska bidra till en stabil och säker energitillgång, hållbar tillväxt och välfärd för ländernas medborgare. De nordiska länderna ska enligt handlingsprogrammet arbeta för att främja användningen av förnybar energi genom en gemensam insats som ska syfta till att förbättra förutsättningarna och konkurrensvillkoren för detta. Handlingsprogrammet slår även fast att i den utsträckning det är fördelaktigt ska länderna sträva efter en koordinering av insatser och redskap. Rapportörskapet, som bestod av och (FP), hade ett flertal möten med experter på området och ställde även frågor till de nordiska regeringarna. Med utgångspunkt från detta arbete beslutade de båda utskotten att utforma ett utskottsförslag om nordisk produktion av förnybar energi. I förslaget uppmanas ministerrådet att på 63:e session 2011 framlägga en redogörelse med utgångspunkt i en grundlig analys av konsekvenserna av att harmonisera stödordningar för produktion av förnybar energi i , , och (rekommendation nr 21/2010). Utskotten betonade att rekommendationen inte ska ses som en slutpunkt på rådets engagemang för dessa frågor eftersom det inom detta fält pågår en mycket dynamisk utveckling. Man ämnar därför fortsätta med expertkonsultationer och politisk dialog inom området . Med anledning av att priserna på den nordiska elmarknaden stigit kraftigt bjöd näringsutskottet tillsammans med miljö- och naturresursutskottet in docent vid () som i en forskningsöversikt över prissättningen på den gemensamma nordiska elmarknaden konstaterade att ett rekordhögt elpris skapar farhågor om att konkurrensen på elmarknaden inte fungerar. Tangerås pekade på några tänkbara orsaker till de höga elpriserna, t.ex. att kärnkraftsutnyttjandet är lågt i , att det finns flaskhalsar i elnäten som förhindrar export av billig el från södra till och att elproducenterna utövar marknadsmakt för att pressa upp priserna ytterligare. Mot bakgrund av presentationen ställdes två skriftliga frågor till , dels om större transparens för att säkra nödvändig insyn i krafthandeln, dels om möjligheterna till en bättre koordinering vid stopp i större kraftverk för att undgå produktionsbortfall. I ministerrådets svar betonades det att transparensen på den nordiska elbörsen är mycket god men att energiministrarna mycket noga följer utvecklingen på området. Rörande koordineringen av elförsörjningen framhöll ministerrådet att det finns behov av att bl.a. fortsätta att bredda kraftproduktionen till fler kraftslag, att effektivisera elförbrukningen, att öka flexibiliteten hos elkunderna samt att sörja för ett gott elnät både i och mellan de nordiska länderna. och miljö- och naturresursutskottet kommer även fortsättningsvis ha fokus på detta område, bl.a. genom det redan etablerade rapportörskapet om förnybar och alternativ energi. Den finansiella sektorn Den vänstersocialistiska gröna gruppen lade fram ett medlemsförslag om att införa en generell avgift på finansiella transaktioner, s.k. Tobin-skatt. I förslaget framförs att den globala finanskrisen visat på behovet av ny lagstiftning, reglering och globala initiativ i förhållande till finanssektorn samt att de nordiska länderna har goda förutsättningar att skapa bärkraftiga, solidariska samhällen som bygger på demokratisk kontroll och ansvar. Under näringsutskottets behandling framkom bl.a. att denna skatt har dryftats vid ett flertal tillfällen och att den även har utretts av EU via () men att någon enighet i frågan inte har uppnåtts. I sitt betänkande pekade utskottet även på att en avgift på finansiella transaktioner endast inom inte skulle ge någon effekt, utan förutsättningen för att denna skatt ska fungera är en global uppslutning och en effektiv internationell mekanism som kan hantera detta. Utskottets betänkande utmynnade i dels en rekommendation till att de nordiska länderna gemensamt arbetar för att införa en generell avgift på internationella finansiella transaktioner på europeiskt och globalt plan (rekommendation nr 30/2010), dels en rekommendation till de nordiska ländernas regeringar om att de nordiska finansministrarna arbetar gemensamt för en beredskap att möta framtida finanskriser (rekommendation nr 31/2010). Den konservativa gruppen i näringsutskottet reserverade sig mot betänkandet och föreslog att inte skulle företa sig något med anledning av förslaget. Produktion av hälsosam mat lade 2010 fram ett förslag om initiativ för produktion av hälsosam mat i . I förslaget framfördes att storproduktion av mat har en stor inverkan på människors vardag och hälsa och att aktörerna inom den livsmedelsproducerande näringen har ett stort ansvar när det gäller produktion av mat som intas av många i offentliga och privata verksamheter. Utskottet framhöll också i förslaget Nordiska ministerrådets framgångsrika globaliseringsinitiativ Ny Nordisk Mat (NNM), vars syfte bl.a. är att utveckla och stärka ett tvärgående samarbete inom gastronomi, kultur, turism, regional näringsutveckling och hälsa. har följt projektet sedan starten och understryker att det har en viktig funktion att fylla i arbetet med att profilera , men man anser också att mer kan göras på området. Utskottet lade därför fram ett förslag om ett konkret initiativ kallat Ny Nordisk Mat till Många där man uppmanade att via initiativet NNM arrangera en konferens om produktion av hälsosam mat till många i (rekommendation nr 32/2010). Det överordnade målet med konferensen är att bidra till att utveckla visionerna på detta område genom samarbete och erfarenhetsutbyte mellan aktörer och sektorer i de nordiska länderna, samt att söka svar på de utmaningar som denna sektor står inför. Infrastruktur behandlade ett meddelande från om en kartläggning av initiativ och projekt som gäller infrastruktursatsningar i Mittnorden. angav att arbetar med att etablera bättre transportmöjligheter i regionen, att den borde vara rätt aktör för att utföra den kartläggning som efterfrågades i förslaget och att en sådan borde kunna presenteras för . välkomnade ministerrådets förslag, men ansåg att rekommendationen borde upprätthållas till dess att ministerrådet kan presentera ett konkret uppdrag till . Utskottet konkluderade att förslaget bör samordnas med den rekommendation om en handlingsplan för miljövänlig transportpolitik som antogs 2009. Samarbetet 2011 kommer även fortsättningsvis att arbeta sektorsövergripande genom samarbete med övriga utskott inom rådet. Prioriterade områden kommer bl.a. att vara innovation och forskning, hållbar energi, infrastruktur och transportpolitik, ungdomsarbetslöshet, globalisering samt regionalpolitik i . Andra områden som utskottet kommer att fokusera sitt arbete på är EU-frågor, t.ex. Östersjöstrategin, entreprenörskap samt gränshinder inom näringspolitikområdet. hanterar frågor som berör välfärd, hälso- och socialpolitik, bostäder och byggande. Andra områden som behandlas i utskottet är handikappsfrågor, familj, barn och ungdom samt narkotika och alkohol. Svenska medlemmar var (S), vice ordförande i utskottet, (S), (M) och (M). invaldes (S), vice ordförande, (S), (M) och (M) i utskottet. Samarbetet 2010 Mot bakgrund av den demografiska utvecklingen med en allt äldre befolkning i valde välfärdsutskottet som sitt huvudtema en god hälsa och livskvalitet för äldre i . Utskottet följde också upp de nordiska statsministrarnas globaliseringsinitiativ och gav inspel inom hälso- och socialområdet. Andra prioriterade frågor var bl.a. inrättandet av ett elektroniskt register för hälsopersonal i , psykiatrivården i de nordiska länderna samt gränshindersfrågor på social- och hälsoområdet. Huvudtema 2010 Allt fler invånare i de nordiska länderna uppnår en allt högre ålder, vilket är ett tecken på väl fungerande samhällen. Denna demografiska utveckling ställer dock allt större krav på våra nordiska välfärdssamhällen. valde därför som sitt huvudtema en god hälsa och livskvalitet för äldre i . Detta är ett omfattande och komplext tema som innefattar många olika aspekter, såsom boende, omsorg, välfärdsteknologi, psykisk hälsa, demens och anhörigstöd. Det framkom under arbetets gång att de olika nordiska länderna har tämligen skilda synsätt och lösningar när det gäller t.ex. ansvarsfördelningen mellan stat och kommun. Utskottet besökte ett flertal myndigheter, äldreboenden och sjukhem och politiskt ansvariga i flera nordiska kommuner för att bilda sig en uppfattning om hur man konkret arbetar inom detta område. För att få ett så brett underlag som möjligt innan man utarbetar ett utskottsförslag bjöds även berörda ministrar, forskare och experter in till ett antal möten . sommarmöte förlades till de norska kommunerna där man fick en inblick i hur arbetet med bl.a. hälso- och sjukvård, arbetsmarknadsfrågor och äldreomsorg bedrivs. På grundval av den information utskottet inhämtade beslutade man sig för att fokusera på tre överordnade temaområden: forskning, förebyggande arbete och konkreta initiativ. Med tanke på temats omfattning betonades vikten av att rikta in sig på de områden där man ansåg att konkret kunde påverka. tillsatte därför en arbetsgrupp med uppgift att se över utskottets utkast till betänkande och att utarbeta ett slutligt förslag till sessionen i . I rekommendationen uppmanas att bl.a. stärka olika typer av forskning för att säkerställa att politiska beslut inom äldreområdet blir kunskapsbaserade, att utveckla välfärdsteknologi på nordisk nivå samt att, enligt dansk modell, på nivå etablera en uppsökande verksamhet hos äldre som kartlägger eventuella behov. Rekommendationen betonar även vikten av att erbjuda äldre ett boende baserat på individuella behov, att se på möjligheterna att lagfästa kommunernas plikt att stötta anhöriga som har ett omsorgsansvar samt att det bör utarbetas en kunskapsbaserad åtgärdsplan för dementa i . Vidare uppmanas ministerrådet att arrangera ett etiskt seminarium i nordisk regi med deltagare från bl.a. nordiska regeringar, myndigheter, parlamentariker, hälsopersonal, forskare och experter (rekommendation nr 26/2010). Vård- och hälsoområdet framlade 2008 en rekommendation där uppmanade att kartlägga om ett nordiskt samarbete om ovanliga sjukdomar och resurskrävande behandlingar var möjligt, med fokus på nordisk nytta. meddelade 2009 att detta område sågs som viktigt och att Nordiskt Välfärdscenter (NVC) fått i uppdrag att genomföra en sådan kartläggning. uppmanade medlemsländerna att upprätta nationella handlingsplaner på detta område. NVC:s arbete utmynnade i en rapport där man lade fram en rad förslag på hur ett nordiskt samarbete rörande små och sällsynta diagnosgrupper skulle kunna bedrivas. såg positivt på detta, men pekade på att rådets rekommendation även rörde resurskrävande behandlingar. Utskottet valde därför att inte avskriva rekommendationen, som man väckte ett nytt utskottsförslag där man, i linje med EU:s uppmaning, rekommenderade ministerrådet att etablera en gemensam nordisk handlingsplan för ovanliga diagnoser, som bl.a. inkluderar finansiering och gemensamma riktlinjer (rekommendation nr 27/2010). lade fram ett förslag om att etablera ett gemensamt nordiskt elektroniskt register för auktoriserad hälsopersonal i (rekommendation nr 28/2010). Motivet till förslaget var att man genom ett sådant register skulle kunna undvika att t.ex. en läkare som fått flera anmärkningar och blivit avstängd i ett nordiskt land kan fortsätta sin verksamhet i ett annat nordiskt land. Ett antal liknande exempel hade rapporterats i nordiska medier, vilket visat hur viktig frågan är. Utskottet menade att patientsäkerhet måste vara ett ledord i all sjukvård och att en nordisk samordning med ett gemensamt elektroniskt register tveklöst skulle vara till gagn för den enskilda patienten. Man betonade dock att det endast är allvarliga anmärkningar som ska få läggas in i sådant register. Enligt utskottet borde arbetet med att utforma och etablera registret naturligen göras i samråd med berörda grupper och experter inom vården. Mot bakgrund av att hälso- och sjukvårdsområdet i de nordiska länderna inte minst i takt med en alltmer åldrande befolkning ställs inför stora framtida utmaningar framlade den konservativa gruppen ett medlemsförslag om att etablera ett nordiskt innovationscenter för folkhälsa vid för folkhälsovetenskap (NHV). Syftet var att därigenom skapa en arena för olika utvecklingsprojekt inom hälso- och sjukvårdsområdet och att ta till vara den kunskap som finns hos den personal som arbetar inom denna sektor. Förebyggande åtgärder, en förbättrad kvalitet samt utveckling av effektivare arbetsformer är exempel på områden inom vården där innovationscentret enligt förslaget skulle spela en viktig roll. medlemmar såg positivt på förslagets intentioner, och man ansåg att det också kunde vara en utgångspunkt för att lyfta upp den välfärdspolitiska debatten till högsta politiska nivå. Man ville därför i tillägg till ursprungsförslaget rekommendera att överväga möjligheten att arbeta fram ett Toppforskningsinitiativ II en nordisk storsatsning inom välfärd, hälsa och det sociala området, efter samma modell som Toppforskningsinitiativet en nordisk satsning på klimat, miljö och energi (rekommendation nr 29/2010). Utskottet menade att rekommendationen låg väl i linje med de nordiska regeringarnas Globaliseringsinitiativ 2010, där hälsa och välfärd är ett av fyra prioriterade områden och där den övergripande målsättningen är att initiera en sammanhängande innovativ utvecklingsprocess i . uppmärksammade välfärdsutskottet problemet med långa väntetider för barn och unga inom psykiatrivården i genom en rekommendation till de nordiska regeringarna att bl.a. sätta in kraftfulla åtgärder för att förbättra tillgängligheten och komma till rätta med de långa väntetiderna (rekommendation nr 17/2006). framförde i sitt meddelande 2010 att de nordiska länderna , dels mot bakgrund av en dansk rapport innehållande en rad förslag på åtgärder, dels genom en särskild satsning på detta område har bedrivit ett omfattande arbete 20092010 för att förbättra tillgängligheten till psykiatrisk utredning och behandling. Utskottet noterade dock att det trots många goda intentioner och åtgärder återstår en hel del att göra på området. Väntetiderna är fortfarande alltför långa, behoven i barn- och ungdomspsykiatrin tycks öka successivt som det saknas reell kunskap om orsakerna till denna ökning. menade därför att det även fortsättningsvis är nödvändigt att sätta press på systemet för att säkra att barn och unga så snabbt som möjligt får den behandling de är i behov av, och utskottet föreslog därför att rekommendationen upprätthålls. Gränshinder Arbetet med att motverka gränshinder på hälso- och socialområdet mellan de nordiska länderna hade en fortsatt hög prioritet i välfärdsutskottet. Man välkomnade därför att planerade att tillsätta en arbetsgrupp som särskilt skulle titta på de gränshinder som finns inom arbetsmarknads- och socialförsäkringsområdet. Utskottet beslutade också att parlamentarikerna i i det löpande arbetet skulle ta upp gränshindersproblematiken nationellt med sina respektive regeringar, t.ex. genom skriftliga eller muntliga frågor, artiklar och debatter. Man underströk även vikten av att vara särskilt uppmärksam på att nya lagar och regler inte medförde att ytterligare gränshinder skapas mellan länderna. Utskottet mottog efter begäran en skriftlig genomgång från Gränshinderforum där ett antal exempel på problem inom utskottets område uppmärksammades. Det gällde t.ex. hemsändning av nordiska medborgare utan egen försörjningsförmåga, hjälp till hemlösa och socialförsäkringsproblem i samband med arbete i två nordiska länder . Samarbetet 2011 valde att som huvudtema titta närmare på problematiken med bostadsområden i som har stora sociala problem, och hur man kan motverka segregering och social utslagning. Utskottet kommer att bl.a. fokusera på hur dessa bostadsområden uppstår, vem som har ansvar för boendemiljön, hur människor som bor i problemområden mår fysiskt och psykiskt. Man kommer att träffa såväl kommunpolitiker som socialarbetare, polis och intresseorganisationer för att få en så heltäckande bild som möjligt av dessa frågor.