frsrdg · GZ04JO1 · 2011-11-16 00:00:00 — Anmälningarna och konsta- terade brister avser i många fall även körkortsärenden som initierats . Transportstyrelsen har också medgett att handläggningstiderna i utredningsärenden förlängts och att många har fått vänta alltför länge på beslut i sina körkortsärenden. Enligt Transportstyrelsen har problemen med förlängda handläggningsti- der m.m. haft sin orsak främst i att antalet pågående ärenden vida översteg styrelsens prognoser och att ärendehanteringssystemet i inledningsskedet drabbades av tekniska störningar. Utredningen har vidare visat att det under årets första månader fanns stora brister i Transportstyrelsens hantering av överklaganden. Skrivelser med överklaganden har inte handlagts och vidarebefordrats till överinstansen inom de tidsfrister som gäller. Förvaltningsdomstolarna har vid upprepade tillfällen uppmanat styrelsen att överlämna akter samt överklaganden och eventuella fullmakter i original. Dröjsmålen har trots det i många fall varit långa. Dessa handläggningsfel ter sig svåra att ursäkta; de är från rättssäkerhetssynpunkt anmärkningsvärda. Bristerna i handläggningen av överklaganden synes numera ha rättats till. Av allt att döma kvarstår emellertid problemen med långa handläggningstider och svårigheter att få kontakt med myndigheten, trots att det nu gått drygt sedan Transportstyrelsen tog över ansvaret för körkortsärenden från länsstyrelserna. Bristerna har drabbat enskilda som fått vänta orimligt länge på ett beslut, ibland med kännbara negativa återverkningar för deras livssitua- tion. Det är i och för sig förståeligt att det kan uppstå oönskade och tillfälliga störningar i ärendehanteringen när förändringar genomförs i statsförvaltning- en. I lag uppställda förvaltningsrättsliga krav måste emellertid upprätthållas även under sådana förhållanden. Transportstyrelsen har i arbetet med förbere- delserna för att inordna körkortsärendena i sin organisation inte tillräckligt beaktat detta. De negativa konsekvenserna har varit av en sådan omfattning att Transportstyrelsen, trots de svårigheter myndigheten har ställts inför, inte kan undgå kritik. 2 011 /1 2:JO1 Granskningen hos JO har således visat att rättsliga krav blivit satta åt si- dan. Detta framstår enligt min mening ytterst som en konsekvens av det sätt på vilket omorganisationen av körkortsfrågornas handläggning har planerats och genomförts. Ansvaret för bristerna torde därmed sträcka sig längre än till Transportstyrelsens åligganden. Eftersom det synes angeläget att utvärdera det som inträffat även från andra synpunkter än rent rättsliga, för att därige- nom vinna kunskap om hur liknande processer bör skötas , sänds detta beslut till näringsutskott, och Riksre- visionen för kännedom. Aktiebolaget har samarbetat med ett bilföretag på sådant sätt att dess oberoende som kontrollorgan kunnat ifrågasättas (Beslut av JO Axberger , dnr 1668-2010) Beslutet i korthet: samarbetade med en enskild biltillverkare () bl.a. genom att sända brev till Renaultägare. I ett brev undertecknat av vd lovordades kvalitetsarbete. Ett andra brev utsändes av biltillverkaren med diverse erbjudanden. Där förekom Bilprov- ningens logotyp tillsammans med . Breven har medfört att Bilprov- ningens oberoende som kontrollorgan med fog kunnat ifrågasättas. Bilprov- ningen kritiseras för sin medverkan. anmälde Aktiebolaget (fortsättningsvis ) till JO. Han hänvisade till två brev som sänts till hans familj. Det första av de båda breven var skrivet på brevpapper, da- terat och undertecknat av verkställande di- rektör . Det hade följande lydelse. har som ambition att verka för hög teknisk kvalitet och tar nu statistik som grund för sitt långsiktiga kvalitetsarbete. Som en del i detta kvalitetsarbete kommer din bil att erbjudas en kostnads- fri kvalitetskontroll av innan du åker till för kontrollbesiktning. Att fordonstillverkare som tar till sig vår kunskap och använder sig av vår statistik för att förbättra kvalitetsarbetet är något som vi på Bil- provningen uppmuntrar och ser som ett steg i rätt riktning. Vi har därför valt att lämna ut delar av våra fordonsägaruppgifter för att ska kunna kontakta dig med ovanstående erbjudande inför kommande kontrollbesiktning. Med vänlig hälsning AB Det andra brevet var daterat och undertecknat av verkställande direktören för . Brevet kom i ett kuvert som innehöll både Bil- provningens och logotyper och på kuvertet stod texten Det här är 2 011 /1 2:JO1 brevet som berättade om. Även brevet innehöll såväl Bilprov- ningens som logotyper. Det hade huvudsakligen följande lydelse. För sedan fick du ett brev från som förklarade att vi på snart skulle höra av oss. har länge haft fokus på frågor gällande miljö, kvalitet och säkerhet och vi är den biltillverkare som har flest modeller med maximala 5 stjärnor i krocktester utförda av Euro NCAP. Vi på och Bilprovning- en har upptäckt att vi i mångt och mycket delar samma vision gällande ovan- stående, och vi har därför inlett ett samarbete för att bidra till ökad trafiksä- kerhet. Som ett led i detta arbete erbjuder vi nu en kostnadsfri genomgång av din bil inför besiktningen (värde ). Detta erbjudande gäller t.o.m. det datum du genomför din kontrollbesiktning. På brevets baksida kan du se ex- akt vilka punkter vi går igenom samt läsa mer om och Re- naults gemensamma säkerhetsarbete. Om vi skulle upptäcka något som behöver åtgärdas kan vi oftast utföra det- ta direkt. Du kan då använda någon av de bifogade värdecheckarna som del- betalning. Notera att du får rabatt på såväl originaldelar och arbete som origi- naltillbehör och originalservice. Ovanstående genomgång och erbjudanden gäller endast på auktoriserade Renault-verkstäder, då dessa är de enda verkstäder som har den specialutbild- ning och de anpassade verktyg som krävs för korrekt utförande. anmodades att yttra sig. I ett yttrande anförde bolaget, ge- nom verkställande direktören , bl.a. följande. har tidigare i samarbete med givit ut en publikation benämnd Begagnade Bilar Starka Sidor & Svaga Punkter. Av denna publikation framgår statistik över fel och/eller brister som Bil- provningen upptäckt när man utfört besiktning på mellan 120 till ca 160 olika bilmodeller som finns i . Av upplaga framgick att vissa modeller av märket var behäftade med mycket allvarliga och därmed trafikfarliga fel och/eller brister. När det kom till , nedan kallad , kännedom att vissa av deras modeller var behäftade med allvarliga fel och/eller brister vände sig till för att efterhöra om de kunde få tillgång till uppgifter om vilka aktuella Renaultägare som har tillgång till via sin statistik. förklarade att de såg mycket allvarligt på den av publicerade statistiken och att de var angelägna att rätta till de fel och/eller brister som framgick av statistik. Med det uppdrag som hade av riksdag och regering att främja trafiksäkerheten i beslöt att i samråd med Re- nault informera aktuella Renaultägare om och hur de kunde få sitt fordon trafiksäkrare på ett effektivt, enkelt och kostnadsfritt sätt. För att Renaultägarna skulle förstå varför erbjudande senare kom och för att Renaultägarna skulle inse allvaret i de fel och/eller brister som statistiken visade förekom hos vissa Renaultmodeller beslöts att tillskriva aktuella Renaultägare. hade när bolaget anmodades att yttra sig bl.a. ombetts att kommentera utformningen av brevet och bolagets inblandning i detsamma. Bolaget kommenterade detta på följande sätt. Rubricerade brev är utformat och utsänt av utan någon annan in- blandning från än att fick se ett utkast till brevet innan det utsändes från . 2 011 /1 2:JO1 har ingenting med att göra att logotyp före- kommer på kuvert och brev från . Under JO:s tillsyn står statliga och kommunala myndigheter samt tjänstemän och andra befattningshavare vid dessa myndigheter. I övrigt omfattar tillsynen den som innehar en tjänst eller ett uppdrag, varmed följer myndighetsutöv- ning, såvitt avser denna verksamhet (se 2 § lagen [1986:765] med instruktion för ombudsmän). är ett aktiebolag och står således under JO:s tillsyn såvitt gäller uppdrag där myndighetsutövning ingår. Bolaget har av staten fått i uppdrag att utföra bl.a. kontrollbesiktningar av motorfordon enligt fordonsla- gen (2002:574). Fram t.o.m. hade ensamrätt att genomföra sådana besiktningar. Kontrollbesiktningsverksamheten utgör myndighetsutövning. JO ska utöva tillsyn över det som hör till detta uppdrag. Till uppdraget får anses höra att utföra kontrollbesiktningen på ett opartiskt och sakligt sätt, så att myndig- hetsutövningens objektivitet inte kan sättas i fråga (jfr numera 4 kap. 2 h § fordonslagen och 8 kap. 3 a § fordonsförordningen [2009:211] samt prop. 2009/10:32 s. 63 f.). Klagomål som gäller åsidosättande av detta krav faller därmed inom ramen för den tillsyn JO ska bedriva. Det finns inget att erinra mot att tillhandahöll uppgifter från sina register om vilka personer i som ägde Renaultbilar. Det var inte heller fel att därefter underrätta de aktuella bilägarna om att uppgifterna hade lämnats ut. Däremot måste lämpligheten i det samarbete som resulterat i ut- sändandet av de här aktuella breven ifrågasättas. Det första brevet, som hade undertecknats av verkställande direktör, innehöll dels ett lovordande av kvalitetsarbete, dels en upplysning om att skulle komma att erbjuda en kostnadsfri kvali- tetskontroll inför bilens kontrollbesiktning. Kort därefter anlände brevet från med det utlovade erbjudandet och tips om att man kunde teckna en särskild försäkring för Renaultbilar. Försändelsen innehöll även värde- kuponger. Såväl kuvert som brev var försedda med logotyp vid sidan av . I brev hänvisades till det av utsända brevet och till och gemensamma säkerhets- arbete. Redan utformningen av det första brevet var olämplig. Om man dessutom läser båda breven tillsammans, vilket faller sig naturligt eftersom breven hänvisar till varandra, kan man lätt ledas till slutsatsen att samarbetar med en enskild biltillverkare på ett sätt som gör att dess oberoende som kontrollorgan kan sättas i fråga. 2 011 /1 2:JO1 På JO:s fråga har från sida anförts att bolaget inte haft med utformningen av det andra brevet att göra på annat sätt än att man tagit del av ett utkast till detta. Jag tolkar det så att inte reagerat mot utkas- tets innehåll och inte heller senare framställt några invändningar mot det brev som gick ut. Brevets innehåll borde dock ha föranlett att fun- dera över sin vidare medverkan. Om det framgick av utkastet att Bilprov- ningens logotyp användes sida vid sida med borde bolaget ha insett det olämpliga i detta och motsatt sig det. De båda brev som sänts ut har i alla händelser medfört att oberoende som kontrollorgan med fog kunnat ifrågasättas. För sin medverkan till detta förtjänar kritik. 2 011 /1 2:JO1 Uttalanden om anhörigas rätt att ta del av handlingar som rör ställföreträdarskapet m.m. klagade på Överförmyndaren i kommun. De anförde därvid bl.a. följande. förordnades en god man för deras mor, . Godmanskapet omfattade att bevaka hennes rätt, förvalta hennes egendom och sörja för hennes person. Den gode mannen har brustit i sitt uppdrag. Han tog inte kontrollen över huvudmannens ekonomi eller till- godosåg hennes behov av kläder, hygienartiklar och mat. Han sålde inte heller hennes bil, som hon inte använde på grund av sin sjukdom, och bilen förlora- de ca i värde. Vidare underlät han att agera i en arvs- tvist. Dessa brister påtalades upprepade gånger för den gode mannen och överförmyndaren. Vid ett flertal tillfällen har C.A. försökt att få ut vissa handlingar från överförmyndaren, bl.a. ett läkarutlåtande, ett utlåtande från en demenssköterska, räkenskaper och sluträkning. Enligt överförmynda- ren var de båda utlåtandena inte kompletta och saknade egentligt värde. När det gäller redovisningshandlingarna uppgav överförmyndaren att dessa ännu inte var granskade, och att de innan handlingarna hade granskats inte kunde få del av dessa. Efter många påtryckningar fick de till slut ut en årsräkning, en sluträkning och en tjänsteanteckning till en årsräkning. De hade även begärt ut kontoutdrag utan resultat. överför- myndaren för att gå igenom akten i godmansärendet och få ett utdrag avseen- de huvudmannens kontouppgifter. Uppgifterna fanns för tillfället inte hos överförmyndaren, men de skulle ordnas fram . Detta skedde emellertid inte. Överförmyndarens akt i det aktuella godmansärendet hämtades in och grans- kades. Anmälan remitterades till överförmyndaren för yttrande över vad anmälar- na anfört om handläggningen av deras begäran om att få kopior av vissa all- männa handlingar respektive att få ta del av akten. I remissen framhölls att det i redovisningshandlingarna inte fanns någon uppgift om att huvudmannen skulle ha ägt någon bil, varför yttrandet även skulle omfatta vad anmälarna anfört i den delen. I remissvaret anförde överförmyndaren följande. 2 011 /1 2:JO1 Utlämnande av allmänna handlingar Anmälarna (som tillhör den krets som omfattas av den sekretessbrytande regeln i [FB] 16 kap. 7 §) begärde att få del av den ekonomis- ka redovisningen. Överförmyndaren gjorde då den bedömningen att regeln bara tog sikte på sådan redovisning som var granskad och klar. Handlingarna tillförs inte akten förrän granskningen är avslutad. Det är ofta så att överför- myndaren nödgas ta in kompletteringar (så även i det aktuella fallet) och redovisningarna skulle framstå som både ofullständiga och missvisande för det fall de skulle lämnas ut innan färdigställande genom av- slutad granskning är för handen. Så snart allt lagts till akten postades omgå- ende en kopia till var och en av anmälarna. Om lagen skall tolkas så att även ej granskade redovisningar skall omfattas av FB 16 kap. 7 §, kommer över- förmyndaren självklart att ändra sina rutiner härvidlag. Redovisning av huvudmannens bil Enligt FB 16 kap. 3 § skall överförmyndaren granska förmyndares, gode mäns och förvaltares verksamhet med ledning av de förteckningar, årsräk- ningar, sluträkningar samt andra handlingar och uppgifter angående förvalt- ningen som har lämnats. Lagstiftaren har väl valt begreppet granskning med anledning av att man inte anser att överförmyndaren skall göra en revi- sion av den inlämnade redovisningen. Det rör sig således i mångt och mycket om att göra en rimlighetsbedömning av den av ställföreträdaren ingivna redo- visningen. Överförmyndaren har därför i första hand att granska de uppgifter som lämnats i redovisningen. Överförmyndarens granskning kan inte anses omfatta en undersökning av om något eventuellt utelämnats (annat än när särskild anledning föreligger därtill). Det kan inte anses, utifrån lagstiftarens intentioner, rimligt att överförmyndaren rutinmässigt skall kontrollera om t.ex. lös egendom i form av en bil utelämnats från redovisningen. Om allt inre och yttre lösöre till mindre värden skall tas upp skulle det leda alldeles för långt ur både redovisnings- och granskningssynpunkt. Det bör också framhål- las att ställföreträdarna lämnar sin redovisning på heder och samvete och att det därför får anses rimligt att överförmyndaren skall kunna utgå från att de lämnade uppgifterna är sanningsenliga. är det också så att det dröjer innan ställföreträdaren har fått kännedom om lös egendom som inte befinner sig i huvudmannens besittning (i det aktuella fallet fanns bilen hos en av huvudmannens barn). Med hänvisning till det ovan anförda anser inte överförmyndaren att myndigheten begått några fel avseende den av huvud- mannen tillhöriga bilen. I övrigt kan anföras, att det fanns stridiga uppfattningar hos de anhöriga om bilen skulle säljas eller inte. Det framfördes bl.a. att modern borde få ha den kvar av känslomässiga skäl. Det kan här framhållas att affektionsvärde hos nära anhörig kan innebära att ställföreträdaren kan göra undantag från realiseringskravet i FB 14 kap. 4 §. I alla händelser fanns det ingen anledning för överförmyndaren att inom ramen för sin tillsyn vidtaga några åtgärder p.g.a. den uteblivna försäljningen. Bilen såldes för övrigt . Eftersom överförmyndarens yttrande inte behandlade vad anmälarna anfört om att få ta del av akten, remitterades ärendet på nytt i den delen. Överför- myndaren anförde därefter följande. Överförmyndaren är väl medveten om att reglerna i (FB) 16 kap. 7 § innebär att huvudmannens närmaste släktingar har rätt att ta del av de handlingar som rör ställföreträdarskapet som förvaras hos överförmynda- ren och att denna rätt inte är begränsad i något avseende. Enligt överförmyn- darens mening innebär inte detta lagrum att överförmyndaren skulle vara skyldig att ta in vissa handlingar för att kunna presentera dessa för de närmast 2 011 /1 2:JO1 anhöriga till huvudmannen. Överförmyndaren har hållit alla de handlingar som vid tiden för förfrågan fanns i överförmyndarens akt tillgängliga för de släktingar som är aktuella i det förevarande fallet. Efter det att de fick del av årsräkningskopioma har de inte hörts av annat än genom den anmälan till JO som är aktuell. Lagen uppställer inget krav på att de i redovisningshandlingarna upp- tagna posterna skall verifieras när redovisningen ges in. Däremot skall ställfö- reträdaren på anmodan av överförmyndaren kunna visa en mer detaljerad redogörelse på sin förvaltning. Det innebär att ställföreträdaren skall se till att hålla någon form av kassabokföring och även skaffa verifikationer (se t.ex. NJA II 1995 s. 34). I praktiken har dock sedvänjan inneburit att många över- förmyndare kräver verifikationer tillsammans med årsredovisningen. I avsak- nad på lagtexter eller annan vägledning har sedan dessa verifikationer hante- rats på olika sätt hos olika överförmyndare. Vissa överförmyndare behåller dem i akten och andra skickar tillbaka dem efter det att kontroller gjorts. Hos överförmyndaren i behålls de inte, utan skickas tillbaka till ställfö- reträdaren efter det att granskningen av årsräkningen är avslutad. Om det skulle behövas kan överförmyndaren bestämma att ställföreträdaren skall hålla sina handlingar tillgängliga för granskning (FB 16 kap. 3 §). Handling- arna kommer också för det fall att uppdraget avslutas genom att huvudman- nen avlider att kunna hållas tillgängliga för granskning och att överlämnas till dödsboet enligt reglerna i FB 14 kap. 23 §. De anförde därvid bl.a. att över- förmyndaren fortfarande inte hade delgett dem huvudmannens akt eller de kontoutdrag de begärt. I ett beslut anförde JO följande. Allmänt om JO:s handläggning JO har inte tillsyn över gode män. Jag är därför förhindrad att uttala mig om den gode mannens åtgärder. När det gäller överförmyndarens handläggning av anmälarnas begäran om utlämnande av handlingar finns det anledning att inledningsvis redogöra för tillämpliga författningsbestämmelser. Grundläggande bestämmelser om allmänna handlingars offentlighet finns i 2 kap. tryckfrihetsförordningen (TF), vilken även primärt reglerar frågan om utlämnande av allmänna handlingar. Enligt 2 kap. 12 § TF ska en allmän handling som får lämnas ut som alltså inte innehåller uppgifter som omfat- tas av någon sekretessbestämmelse på begäran genast eller så snart det är möjligt och utan avgift tillhandahållas den som önskar ta del av den. JO har i ett flertal beslut uttalat att innebörden av detta är att besked i utlämnandefrå- gan normalt bör lämnas . Någon eller några dagars fördröjning kan dock godtas om en sådan fördröjning är nödvändig för att myndigheten ska kunna ta ställning till om den efterfrågade handlingen är allmän och offentlig. Härtill kommer att ett visst dröjsmål är ofrånkomligt om framställningen avser eller fordrar genomgång av ett omfattande material. Om en begäran om 2 011 /1 2:JO1 att få ta del av en handling helt eller delvis inte kan tillmötesgås ska den som gjort framställningen underrättas om detta. Enligt 6 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), som trädde i kraft , ska han eller hon också informeras om möjligheten att begära myndighetens prövning och att det krävs ett skriftligt beslut av myndigheten för att beslutet ska kunna överklagas.10 Av 2 kap. 13 § TF framgår att den som begär det också har rätt att mot fastställd avgift få en kopia av handlingen till den del den får lämnas ut. Myndigheten ska behandla en sådan begäran skyndsamt. Enligt 32 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen gäller sekretess hos överförmyndare eller överförmyndarnämnd i ärende enligt för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada eller men. Enligt 32 kap. 5 § samma lag hindrar inte sekretessen enligt 4 § att uppgift lämnas till en enskild enligt vad som föreskrivs i föräldrabalken.11 Av 16 kap. 7 § (FB) följer att en omyndig som har fyllt sex- ton år och den som har god man eller förvaltare har rätt att ta del av de hand- lingar som rör ställföreträdarskapet och som förvaras hos överförmyndaren, och att även den enskildes make eller sambo och närmaste släktingar har en sådan rätt. När en begäran om att få ta del av allmänna handlingar kommer in till överförmyndaren skriftligen eller muntligen ska överförmyndaren i första hand pröva om utlämnande ska ske med stöd av och, om så inte är fallet, om utlämnande ändå kan ske utan hinder av 32 kap. 4 § offent- lighets- och sekretesslagen. Om begäran avslås bör ett beslut om avslag sättas upp särskilt och innehålla de skäl som har bestämt utgången (jfr 20 § förvalt- ningslagen [1986:223]) samt förses med en fullföljdshänvisning (21 § för- valtningslagen). Oavsett vilket regelsystem som ska tillämpas ska en fram- ställning om att få ta del av handlingar behandlas med tillbörlig skyndsamhet. har, som överförmyndaren konstaterat, rätt att ta del av alla handlingar som rör ställföreträdarskapet avseende K.A. och som förvaras hos överförmyndaren. Denna rätt är inte begränsad i något särskilt hänseende. Det har ingen betydelse huruvida exempelvis en ingiven årsräkning har hunnit granskas av överförmyndaren eller inte. Om en handling som efterfrågas inte finns hos överförmyndaren saknas förutsättningar för ett utlämnande av handlingen. I ett sådant fall bör över- förmyndaren i nära anslutning till att begäran om att få del av handlingen mottogs underrätta sökanden om detta. Av utredningen framgår inte när anmälarna begärde att få ut de aktuella handlingarna. Det står emellertid klart att överförmyndaren inte har hanterat anmälarnas önskan om att få ta del av handlingar respektive akten i det aktu- ella ärendet med tillbörlig skyndsamhet. Jag är mycket kritisk till överför- myndarens hantering av frågan. Jag förutsätter att överförmyndaren omgåen- de vidtar de åtgärder som alltjämt kan behövas. Jag utgår också från att över- förmyndaren ser över sina rutiner i nu påtalat hänseende så att handläggning- 10Tidigare återfanns bestämmelsen i 15 kap. 6 § andra stycket sekretesslagen (1980:100). 11Tidigare återfanns bestämmelserna i 9 kap. 14 § sekretesslagen. 2 011 /1 2:JO1 en av framställningar om att få ta del av allmänna handlingar fortsättningsvis sker i överensstämmelse med gällande bestämmelser. I sammanhanget vill jag anföra att jag inte har någon synpunkt på att över- förmyndaren återsänder verifikationer o.d. till ställföreträdaren efter det att granskning gjorts. Överförmyndare ska, enligt 12 kap. 9 § FB, utöva tillsyn och kontroll över gode män. Detta innebär bl.a. att överförmyndaren ska tillse att gode män med omsorg och nit vårdar huvudmannens rätt och bästa. Vid tillsynen ska överförmyndaren särskilt se till att huvudmannens tillgångar i skälig omfatt- ning har använts till hans eller hennes nytta och att tillgångarna i övrigt är tryggt placerade och ger en skälig avkastning. Överförmyndarens skyldighet att vidta åtgärder mot en god man är inte inskränkt till vad som framkommit vid granskning av förteckningar, årsräkningar och sluträkningar. Denna skyl- dighet kan givetvis aktualiseras genom andra upplysningar som kommit till överförmyndarens kännedom.