frsrdg · GY04NR1 · 2011-01-01 00:00:00 — Hon kommenterade bl.a. ministerrådsförslaget om nordiskt samarbete inom jämställdhetspolitiken 20112014, och framhöll att finanskrisen fått konsekvenser för jämställdheten, att arbetslösheten är alltför stor bland invandrare och att invandrade kvinnor har en extra besvärlig situation. Jämställdhetsperspektivet behöver få större plats i det politiska arbetet, menade . (SD) uttryckte åsikten om ett jämställdhetsarbete där man inte förfördelar någon etnisk grupp och där man accepterar att män och kvinnor kanske inte alltid är lika men ändå får samma förutsättningar oavsett kön. menade att den svenska typen av jämställdhetsarbete inom diskriminerar majoriteten för att gynna minoriteter. I ett senare inlägg under debatten tog (S) även upp frågan om kampen mot människohandeln, slavhandeln och reste frågan om de projekt som finns för att motverka människohandeln och hur mycket pengar som används till området. Under punkten miljö- och naturresurser i framförde (S) Miljö- och naturresursutskottets syn på effekterna av klimatförändringen på nordiskt jord- och skogsbruk och uppföljningen av COP 15 i . (MP) underströk på utskottets vägnar vikten av samarbete mellan de nordiska länderna och av att arbeta förebyggande och kontinuerligt uppdatera och sammanställa forskning på klimatområdet. Under punkten Forskning, utbildning och näringspolitik i gav (M) synpunkter från näringsutskottet. Hon sade att utskottet fann insatsområdena i det nordiska samarbetsprogrammet för innovations- och näringspolitik relevanta, genomtänkta och konkreta, men saknade en direkt koppling till EU:s program 2020, med en omläggning av forskning och utveckling och innovationspolitiken för att minska klyftan mellan vetenskapen och marknaden. Utskottet efterlyste även en koppling mellan det nordiska forskningssamarbetet, NORIA och innovation i programmet. Under punkten Sociala frågor, hälsa och samhälle, höll (M), (M) och (S) anföranden angående medlemsförslaget om ett nordiskt initiativ för att införa en avgift i samband med internationella finansiella transaktioner. Polfjärd argumenterade emot medlemsförslaget och framhöll att lösningen på problemet fortsatt är att skatten eller avgiften är global. Hon pekade på att flera länder, bl.a. och , uttryckt intresse för den svenska modellen där bankerna i stället själva finansierar och sparar inför kommande kriser. (M) uttryckte åsikter enligt samma linje och menade att frihandel, tullfrihet och motverkande av protektionism är den nordiska linjen, och det är denna modell som har gjort de nordiska länderna rika. (S), som var av en annan åsikt, ansåg att den konservativa gruppen borde ställa upp på förslaget. Då hade visat att står enat om att det måste bli slut på de transaktioner som kan fördärva ett helt land, menade . Debatt om fördjupat utrikes- och försvarspolitiskt samarbete i utrikesminister var taleskvinna för utrikesministrarna. Hon inledde med att tacka sina nordiska kolleger för fint samarbete sedan hon tillträtt som utrikesminister februari . Hon talade om ordförandeskap för och därmed för det nordiska utrikespolitiska samarbetet, liksom om ordförandeskap för . Inte minst genomförandet av några av förslagen i Stoltenbergrapporten, samarbetet i , det nordisk-baltiska samarbetet och Östersjösamarbetet visar på vikten av det nordiska samarbetet. nämnde också att , som innehar EU-ordförandeskapet 2012, redan arbetar aktivt med genomförandet av inom flera projektområden. Det nordiska samarbetet i arktiska frågor är av central vikt när de nordiska länderna agerar i internationella sammanhang. Ett led i arbetet för att stödja Arktiska rådets verksamhet är att stötta EU:s observatörsstatus i det . Försvarsministrarnas redogörelse presenterades av försvarsminister , som inledningsvis sade att året som gått har varit krävande för alla de nordiska länderna. Faremo betonade vikten av regionalt samarbete då de nordiska länderna har många säkerhets- och försvarspolitiska frågor av gemensam karaktär. I ett längre perspektiv bör länderna samarbeta ännu tätare för att upprätthålla den gemensamma säkerheten. redogjorde också för de mest centrala samarbetsområdena . Hon nämnde t.ex. norra , där , och bl.a. har ett samarbete inom logistiska frågor, vilket Faremo menade är resurssparande för alla parter, och vidare de nordiska ländernas pågående arbete med att stötta länderna i östra . Som en del av detta arbete finns fem nordiska officerare stationerade i som bistår Afrikanska unionen med att bygga upp kapacitet inom krishantering och myndighetsutövning. nämnde också ytterligare samarbetsmöjligheter för framtiden i sitt anförande. Hon avslutade med att påminna om att övertar ordförandeskapet för det nordiska försvarssamarbetet, och sade att det arbete som gör som ledare för den nordiska EU-insatsstyrkan visar att det nordiska försvarspolitiska samarbetet är i goda händer. I den efterföljande debatten underströk (M) vikten av ett pragmatiskt förhållningssätt och långsiktighet. menade att ett typiskt område där nordiskt samarbete är viktigt är Afghanistanpolitiken. sade sig vara glad över att representera där det finns en bred överenskommelse mellan alliansregeringen, Socialdemokraterna och om en långsiktig Afghanistanpolitik. Den kan inte ses enskilt, utan den måste ses i en helhet där länderna står tillsammans under ett gemensamt FN-uppdrag. (M) underströk att det försvarspolitiska samarbetet mellan de nordiska länderna har utvecklats starkt och menade att Stoltenbergrapporten är det tyngsta beviset på detta. Hon uttalade vidare sitt stöd för ambitionerna att inkludera de baltiska staterna i det nordiska försvarssamarbetet, samt på de internationella arenorna. Husmark ställde också frågan till försvarsminister om inrättandet av ett gemensamt ministerråd inom utrikes- och försvarsfrågorna. utrikesminister (M) sade, beträffande det nordiska samarbetet kring Afghanistanpolitiken, att det är fel att säga att är en neutral nation är en engagerad nation också när det gäller fredsansträngningar. deltar tillsammans med 47 andra nationer i på mandat och på uppmaning av , påpekade . Han underströk vidare att länderna i bör vara stolta över de bidrag de gett till den nya inriktningen av de internationella ansträngningarna i . (M) tog bl.a. upp frågan om hur det nordiska samarbetet kan utvecklas i en situation där inte alla de nordiska länderna är Natomedlemmar och om genomförandet av ett av förslagen i Stoltenbergrapporten: Luftpatrullering över och . De nordiska samarbetsministrarnas frågetimme samarbetsminister (M) fick många frågor under samarbetsministrarnas frågetimme, bl.a. om systemet för antagning till vidareutbildning i för sökande med utländsk utbildning, regeringens uppföljning av språkkonventionen, och förhandlingar inom klimatområdet mellan och om grönt certifikat. (S) ställde en fråga till den norska samarbetsministern om den nordiska samekonventionen. (MP) fråga till samarbetsminister gällde utveckling av tågtekniken mellan och . (S) frågade den norska samarbetsministern om hon var beredd att ta initiativ för att underlätta möjligheten till studiemedel och studielån i . (S) frågade samarbetsminister om hur samarbetar med de andra nordiska länderna och EU för att genomföra EU-direktiv på ett sätt som inte skapar nya gränshinder utan möjligheter för framtiden. Nordiska rådets priser Nordiska rådets priser (musikpriset, litteraturpriset, filmpriset och natur- och miljöpriset) utdelades i Operan i . tilldelades den norske kompositören , för verket Opus 42. Motiveringen för priset var följande: Opus 42 är ett unikt verk, som representerar en förnyelse inte bara av den nordiska vokalmusiken, utan av vokalbaserad partiturmusik överlag. I Opus 42 finner vi en slående vacker musik som visar de gemensamma dragen mellan den helt gamla och den helt nya musiken som vi ser likheten mellan vår egen, skandinaviska folkmusik och den vi finner exempelvis i eller . 2010 tilldelades författaren , född och uppvuxen i med estnisk mor och finsk far, för verket Puhdistus (Utrensning). motivering var att roman utspelar sig på två tidsplan i , men dess teman kärlek, svek, makt och maktlöshet är tidlösa. Med ett sällsynt exakt och drabbande språk beskriver vad historien gör med den enskilda människan och historiens närvaro i . 2010 tilldelades den danske filmregissören , manusförfattaren och filmproducenten , för filmen . motivering löd enligt följande: Submarino är en kärv men också djupt rörande historia om två bröder som är förbundna av en olycklig barndom. Filmen handlar om två bröder som tvingas bära de vuxnas ansvar och om barnet som bärare av ett socialt arv, men också om hoppet om en bättre framtid. Den tar upp teman som trauman, skuld och försoning. Submarino är ett enkelt och komplext konstverk med ett starkt manus och en stilsäker regissering. En elegant, stram och välfungerande dramaturgi, närvaro i skådespeleriet och en intelligent användning av ljud och ljus bidrar till att skapa denna insiktsfulla bild av det mänskliga livet. natur- och miljöpris 2010 tilldelades de tre bankerna Merkur Andelskasse, Ekobanken och . motivering var denna: Bankerna har på ett föredömligt sätt investerat i hållbara projekt och har haft detta som en kärna i sitt arbete. Hela deras verksamhet bygger på gröna värderingar, och de arbetar för ett hållbart samhälle. Därför fungerar de som en förebild för andra aktörer inom kapitalförvaltning. 7 PRESIDIET 2010/11:NR1 16.42 2010/11:NR1 7 PRESIDIET 16.42 presidium består av en president, en vice president och högst elva andra valda medlemmar som utses av plenarförsamlingen. Varje land och partigrupp bör vara representerade i presidiet. Presidiet är rådets högsta beslutande organ när plenarförsamlingen inte är samlad. Presidiet bereder övergripande politiska frågor och frågor om den allmänna inriktningen och utvecklingen av rådets verksamhet samt ansvarar för att verksamheten samordnas med verksamheten i de nationella parlamenten och med andra internationella organisationer. Presidiet behandlar också budgeten för det nordiska samarbetet samt utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. Fram till riksdagsvalet var (S), (C) och (M) svenska medlemmar av presidiet. Därefter valdes (M), (C) och (S) att ingå i presidiet. Samarbetet 2010 Även har roll i en globaliserad värld varit ett centralt tema i det nordiska samarbetet. har diskussioner och initiativ gett ytterligare konkreta resultat. Ett exempel är toppforskningsinitiativet, som lanserades 2007, där ett antal nu etableras. Ökad samverkan på klimatområdet är också en viktig del av globaliseringsdiskussionen, där en ambition varit att driva på de internationella klimatförhandlingarna efter mötet i . Globaliseringsinitiativet bidrar också till att stärka den nordiska konkurrenskraften i vid mening. Den stora uppmärksamhet som debatten om Förbundsstaten väckt kan också ses i detta ljus. och ministerrådets årsbok 2010 har denna titel. Den har skrivits av den svenske samhällsdebattören och historikern , som haft en referensgrupp till sitt förfogande. En del av de tankar som framförs i boken har karakteriserats som provokativa eller orealistiska. Oavsett det har de inspirerat till en omfattande diskussion om och de nordiska ländernas situation och möjligheter i en globaliserad värld. Det regionala samarbetet har fortsatt att växa i betydelse. Detta omfattar både bilateralt närområdessamarbete med våra grannar och ett aktivt deltagande i regionala samarbetsstrukturer. Östersjösamarbetet, med särskilt fokus på arbetet för att rädda miljö, har getts hög prioritet. Detsamma gäller samarbetet i de nordligaste områdena, och , med tyngdpunkt på klimatfrågorna samt på hälsa, levnadsvillkor och kulturutbyte. Stor vikt har fästs vid arbetet med och samarbetet inom den nordliga dimensionen. Det bredare nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet har också ägnats stor uppmärksamhet. En viktig fråga som alltid står på dagordningen för det nordiska samarbetet är arbetet med att avlägsna gränshinder. Nya förhållanden eller ny teknik kan skapa behov av regleringar, som behöver samordnas om inte nya gränshinder ska uppstå. Presidiet har uppmärksammat att EU-direktiv ibland kan vara utformade eller genomföras på ett sådant sätt att gränshinder uppstår. Nordiskt utrikes- och säkerhetssamarbete Även har diskussioner förts om uppföljningen av rapporten om utenriks- og sikkerhedspolitikk som framlagts av den tidigare norske försvars- och utrikesministern på uppdrag av de nordiska utrikesministrarna. Rapporten innehåller 13 förslag till åtgärder syftande till att främja det nordiska samarbetet både för att stärka den nordiska säkerheten och för att kunna ge ett effektivt nordiskt bidrag till internationell krishantering. Till stöd för sitt fortsatta arbete utsåg presidiet (tidigare utrikesminister) till särskild rapportör. Hans mandat avser samarbete inom säkerhets-, utrikes- och försvarspolitiken, särskilt uppföljningen av Stoltenbergrapporten. Vid presidiets möte fördes en längre diskussion på grundval av en muntlig redogörelse från Tuomioja, som också låg till grund för diskussioner vid möten med de nordiska utrikesministrarna i samband med sessionen. beslutade presidiet att Tuomioja skulle fortsätta sitt uppdrag även . har uppföljningen speciellt rört området samhällssäkerhet. Presidiet har konstaterat att flera av förslagen i Stoltenbergrapporten ligger i linje med arbete inom området civil säkerhet och krishantering. Presidiet har bl.a. behandlat ett medlemsförslag, väckt av den isländska delegationen, om förstärkt samarbete på detta område. Enligt förslaget är det viktigt att påskynda arbetet med att förbättra den civila säkerheten i nordiska hav- och landområden, särskilt mot bakgrund av den ökande sjötrafiken i och . Presidiet menade allmänt att det är en uppgift för att driva på vad gäller uppföljningen av Stoltenbergrapporten och instämde i stort i vad som anfördes i det isländska förslaget. Vid sessionen antogs därför, enligt presidiets förslag, en rekommendation till de nordiska regeringarna att påskynda en förstärkning av det nordiska samarbetet om samhällssäkerhet (rekommendation nr 13/2010). gavs en visemansrapport om det nordisk-baltiska (NB8) samarbetet ut. Den uppmärksammades bl.a. i samband med behandlingen av medlemsförslaget om samhällssäkerhet, varför rekommendationen också innehåller en uppmaning att beakta förslagen i denna nya rapport. Presidiet diskuterade innehållet i rapporten närmare vid sitt möte med Baltiska församlingens presidium . Med anledning av ett medlemsförslag som väckts av (M) och (M) beslutade rådet 2009 att rekommendera de nordiska ländernas regeringar att öka samarbetet, i fråga om såväl lokaler som ansvarsområden, vad gäller konsulär och diplomatisk närvaro i andra stater och på andra kontinenter (framställning nr 6/2009). I presidiets betänkande över medlemsförslaget anfördes det att regeringarna visat en positiv vilja och genomfört konkreta åtgärder för att stärka och stödja ett sådant samarbete. Mot den bakgrunden har presidiet diskuterat idéer och möjligheter med bl.a. utrikesministrarna. I det nämnda betänkandet över förslaget om samhällssäkerhet finns också en uppmaning till regeringarna att utarbeta långsiktiga planer för ambassad- och konsulatsamarbetet i varje världsdel. Presidiet har behandlat ett medlemsförslag från två medlemmar av Mittengruppen om att göra till en kärnvapenfri zon. Presidiet ansåg generellt att det inte vore meningsfullt att aktualisera denna fråga. Däremot ville presidiet ta fasta på möjligheten att bidra till en minskning i av kortdistansmissiler m.m. som kan bära kärnvapen, liksom till en minskning av militära transporter av kärnvapen i det arktiska området, eventuellt med sikte på att göra det kärnvapenfritt. Ett betänkande med denna inriktning väntas bli antaget . har presidiet också inlett beredningen av ett medlemsförslag från den Vänstersocialistiska gröna gruppen om att upprätta ett nordiskt freds- och medlingsinstitut som ska samarbeta tätt med de existerande fredsinstitutionerna. Som ett led i beredningen har förslaget remitterats till en rad sådana institutioner i . Ett seminarium för att ytterligare belysa frågan kommer att genomföras i . Samarbete med och etablering av ett nordiskt kontor i har tillsammans med arrangerat rundabordssamtal med politiker från parlamentet i och från oppositionspartier utanför parlamentet. Teman för dessa möten har varit klimat och miljö, energifrågor och frågor med anledning av den ekonomiska krisen. Parlamentet i har bildat en särskild delegation för dialogen med . Inledningsvis hölls mötena i i , men kunde ett rundabordssamtal genomföras i . Som en ytterligare fördjupning av dialogen med vitryska politiker planerades ett studiebesök i och tidigt 2011, liknande dem som genomfört med parlamentariker från västra . I besöket skulle, på motsvarande sätt som vid rundabordssamtalen, såväl parlamentsledamöter som representanter för oppositionspartier utanför det vitryska parlamentet delta. I samband med att presidiet beslutade att planera för ett sådant besök valde man att förlägga tidpunkten till början av 2011, bl.a. med motiveringen att det då skulle kunna uppskjutas om presidentvalet skulle medföra markanta steg tillbaka i auktoritär riktning. Så blev tyvärr fallet, och presidiet beslutade därför att tills vidare skjuta upp besöket. president har med hänvisning till den politiska situationen efter valet meddelat det vitryska parlamentet detta. Vid sessionen antogs, efter diskussion och omröstning, en rekommendation om att etablera ett nordiskt informationskontor i (rekommendation nr 15/2009) liknande de informationskontor som upprättats i de tre baltiska länderna och i nordvästra , och som varit betydelsefulla för att utveckla kontakter och samarbete med . Bakgrunden var ett medlemsförslag där förslagsställaren bl.a. pekade på de kontakter hade med parlamentet i och inte minst viktigt med politiska partier utanför parlamentet. Presidiet menade i sitt betänkande att ett kontor kunde få stor betydelse för genomförandet av olika samarbetsprojekt bl.a. ministerrådets olika stödordningar riktade mot unga människor och vara till stöd för att främja dialogen mellan oppositionen och de etablerade myndigheterna i och på så sätt gynna den demokratiska utvecklingen. Presidiet har diskuterat frågan , mot bakgrund av att ministerrådet för sin del ansett att det inte vore meningsfullt att etablera ett sådant kontor, utan att konkreta uppgifter i samband med ministerrådets aktiviteter i bättre kan skötas av en handläggare stationerad i , i samarbete med de nordiska ambassaderna i . Presidiet menade däremot att aktiviteterna skulle få ett bättre genomslag genom en permanent närvaro i . Plenarförsamlingen beslutade därför vid sessionen att upprätthålla rekommendationen. ansluter sig emellertid till rådets uppfattning att det övergripande målet för aktiviteterna i är att bidra till en demokratisk samhällsutveckling. Det framgår av det förslag till riktlinjer för ministerrådets Vitrysslandsaktiviteter 20112012 som utarbetades efter konsultationer med rådet. Det råder också enighet om en rad av de konkreta förslag till samarbete med aktörer i eller från som redovisas i riktlinjerna. Förslaget till riktlinjer behandlades vid sessionen, och ställde sig i allt väsentligt bakom det (rekommendation nr 11/2010). och Den arktiska regionen är högt prioriterad på den nordiska dagordningen. Den svenska delegationen har påpekat att utvecklingen av den arktiska regionen är av största intresse, inte enbart för de arktiska staterna och EU utan också globalt. Inte minst gäller det effekten av klimatförändringar. Även den geopolitiska utvecklingen i regionen samt tekniska landvinningar vad gäller möjligheterna att utvinna naturresurser ger anledning till ett intensifierat samarbete inom olika områden. I enlighet med den svenska delegationens förslag antogs vid sessionen 2009 en rekommendation om att arrangera en internationell konferens om utvecklingen i den arktiska regionen (rekommendation nr 10/2009). En sådan konferens arrangerades i . Tidpunkten valdes med hänsyn till att detta år var ordförande i såväl som . Huvudteman var lokal och global styrning i , resurser i samt livet i . En av huvudtalarna var (S), i egenskap av medlem av presidium och av den Arktiska parlamentarikerkonferensens permanenta kommitté. Beslut om en översyn av arbetsordning Den svenska delegationen föreslog att en översyn av skulle göras, så att resultatet kunde behandlas i samband med avtalets 50-årsjubileum . Syftet var att anpassa avtalet till de nya förutsättningar och prioriteringar för det nordiska samarbetet som vuxit fram . Det nordiska samarbetet måste kunna möta de utmaningar och möjligheter som globaliseringen innebär, och samarbetet borde utvecklas så att det stärker integrationen mellan de nordiska länderna och främjar vårt inflytande i EU och internationellt, anfördes det i medlemsförslaget. Delegationen ansåg vidare att det var av vitalt intresse att kartlägga om i dess nuvarande utformning innebär något hinder i dessa avseenden. Presidiet sände medlemsförslaget på remiss till de nationella delegationerna och till partigrupperna i . Den generella slutsatsen av remissvaren var att är tillräckligt flexibelt för att inte hindra samarbete på nya områden eller i nya former. Vidare ansåg man att de frågor som skulle kunna aktualiseras inte kräver en allmän översyn av avtalet, utan skulle kunna regleras genom tilläggsprotokoll om så vore nödvändigt. Mot bakgrund av remissvaren beslutade presidiet att inte rekommendera någon översyn av . Remissvaren hade emellertid också gett vid handen att flera såg en översyn på vissa punkter av rådets arbetsordning som angelägen. En arbetsgrupp på tjänstemannanivå har tillsatts och kommer att presentera sina överväganden , för vidare behandling i första hand i presidiet och senare vid sessionen . Arbetsgruppen kan enligt sitt mandat även överväga förslag till ändringar av . Planer och budget för det nordiska samarbetet 2011 Presidiet utser en särskild arbetsgrupp, med representanter för var och en av rådets fyra partigrupper, med uppgift att behandla ministerrådsförslaget om kommande års budget. Utgångspunkten är att dessa fyra ska komma från olika länder, så att så många som möjligt blir representerade i arbetsgruppen. Från svensk sida har (M) deltagit i budgetgruppens arbete under större delen av 2010. Efter session har presidiet utsett en ny budgetgrupp, där (C) ingår. Presidiet har understrukit att det är viktigt att budgeten är tydlig och att politiska prioriteringar lätt kan utläsas. I sitt betänkande över förslaget till budget för det nordiska samarbetet 2011 påpekar presidiet att även om ett stort arbete genomförts i ministerrådet är situationen fortfarande inte tillfredsställande, speciellt inte vad gäller tvärgående budgetuppgifter. Ekonomisystemet i bör därför utvecklas så att det bättre framgår hur medlen används. Budgeten och bokslutet bör bli mer transparent. Dialogen mellan och presidiets budgetgrupp ledde till att vid session efter diskussion och en mindre justering kunde tillstyrka ministerrådets budgetförslag (rekommendation nr 7/2010). Budgetramen uppgår till . innebär att ministerrådet beslutar om budgetramen och om samarbetets innehåll. Presidiet anser att dialogen mellan ansvariga ministrar och rådets parlamentariker är av stor vikt, liksom att fackutskotten involveras i budgetarbetet. Detta kan utvecklas ytterligare kommande år. Samarbetet 2011 Vid 62:a session 2010 i valdes från , socialdemokrat och tidigare dansk minister, till president . efterträdde , då övertog ordförandeskapet från . har antagit ett långsiktigt ramprogram, i världen Världen i , för sin verksamhet. Inom den ramen har rådets nye president presenterat ordförandeskapsprogram . Programmet har fått ett positivt mottagande, och i olika sammanhang har stöd uttalats för de mål och åtgärder som framförs däri.