frsrdg · GY04RB1 · 2011-01-01 00:00:00 — ska också vara öppen och kommunicera på ett sådant sätt att en bred krets av utomstående kan tillgodogöra sig kunskap om bankens uppgifter och resultat. Banken ska ha professionella medarbetare med både hög spetskompetens och bred sakkunskap samt stor förståelse för helhet och samband. De strategiska målen är navet i planering och uppföljning. var de indelade i sju verksamhetsområden: penningpolitik, finansiell stabilitet, betalningssystem, kontantförsörjning, kapitalförvaltning, statistik och bankgemensamt område. Det bankgemensamma området var vidare uppdelat i sju målområden: kommunikation, medarbetare, ledning och styrning, IT, administrativt stöd och service, miljö samt resurser. För varje mål finns en eller flera indikatorer som ska ge en bild av hur det går för på området. Till exempel undersöker hur säker och effektiv kontantförsörjningen är genom att mäta andelen rätt levererade beställningar och bedöma skyddsnivån respektive regelefterlevnaden. Ansvaret för styrning och kontroll av verksamheten, dess effektivitet, resultat och riskhantering är decentraliserat till avdelningscheferna som i sin tur rapporterar till direktionen. På uppdrag av direktionen gör internrevisionsavdelningen en oberoende utvärdering av den operativa verksamhetens interna styrning och kontroll, riskhantering och ledningsprocesser (se även rutan interna styrning och kontroll). interna styrning och kontroll lämnade riksdagsstyrelsen en framställning till med förslag till ändringar i lagen (2006:999) om ekonomiadministrativa bestämmelser för riksdagsförvaltningen, ombudsmän samt . Riksdagsstyrelsens framställning berör även och omfattar ett förslag till ändring i riksbankslagen som innebär att direktion ska säkerställa att det vid banken finns en intern styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt genom att se till att banken har en rättvisande redovisning, hushållar med statens medel och bedriver verksamheten effektivt och enligt gällande rätt. Direktionen ska också lämna en bedömning av om den interna styrningen och kontrollen i banken är betryggande. beslutade att ändra riksbankslagen i enlighet med riksdagsstyrelsens förslag. Lagändringarna gäller från och med . Motsvarande krav finns för myndigheter under regeringen. strävar efter att utföra sina uppdrag effektivt, i enlighet med gällande rätt och med en tillförlitlig och rättvisande redovisning. Detta förutsätter en god intern styrning och kontroll av verksamheten. fortsatte därför sin satsning på att skapa ett mer samordnat och väl dokumenterat sätt att arbeta med dessa frågor. Satsningen ska göra det möjligt för ledning att på ett tillförlitligt sätt följa och rapportera hur lagens krav uppfylls. Som ett led i detta inrättades en central riskenhet på stabsavdelningen . Inom enheten samordnas arbetet med finansiell och operativ risk, kontinuitet, informationssäkerhet, regelverk och övriga frågor relaterade till intern styrning och kontroll. Syftet är att förbättra helhetssynen och att arbeta mer effektivt med interna bankövergripande frågor. Den övergripande processen för att identifiera och hantera operativa risker utvecklades vidare och är nu tydligare kopplad till verksamhetsplaneringen och strategiska mål. Den tertialvisa rapporteringen av finansiella risker samordnades dessutom med rapporteringen av operativa risker. arbetade även med att vidareutveckla och förbättra incident- och avvikelsehanteringen för att därigenom förbättra processen för riskhantering. kommer att tillämpa en ny och samordnad rutin för incidentrapportering. I samband med detta förtydligas även kraven på vad som ska rapporteras. Därutöver pågår ett arbete med att kartlägga och beskriva verksamhetens processer dels ur ett helhetsperspektiv, dels mer grundligt inom specifika verksamhetsområden. Flertalet indikatorer visar på ett godkänt resultat 2010 arbetar aktivt med att följa upp visionen och de strategiska målen. fick direktionen två uppföljningsrapporter som innehåller status för indikatorerna, de prioriterade handlingsplanerna och budgeten. Totalt kopplades 78 indikatorer till de strategiska målen verksamhetsplan. Flera indikatorer har utvecklats sedan 2009 års verksamhetsplan, till exempel indikatorer för utvärdering av statistik. Antalet bankgemensamma indikatorer har ökat och utvärderas numera i högre utsträckning på varje avdelning. Antalet indikatorer för arbetsklimat och kompetens har dessutom utökats för att kunna ge en bättre bild av hur ambitionerna för dessa områden uppnås. Det handlar bland annat om indikatorer för den interna rörligheten och erfarenhetsutbyte med andra institutioner. Vidare mäts flera indikatorer för medarbetare och ledarskap i medarbetarundersökningar. gjordes ingen ny medarbetarundersökning, utan nästa undersökning genomförs 2011. De flesta strategiska mål uppfyllda Vid uppföljningarna visade flertalet indikatorer på ett godkänt resultat. Det gäller bland annat inflationsförväntningarna som låg nära inflationsmålet och tillgängligheten i betalningssystemet som uppgick till . Några indikatorer pekade på ett sämre resultat. Exempelvis genomfördes tekniska assistans till ett antal centralbanker inte i planerad utsträckning på grund av att efterfrågan på experthjälp var lägre än beräknat. Antalet publicerade forskningsartiklar var också färre än målet. Såväl den interna rörligheten som det externa erfarenhetsutbytet var lägre än målet , men ökade . Den relativa avkastningen på tillgångar var under målet. Stort förtroende bland olika målgrupper i samhället beskrivs i visionen som viktigaste tillgång. använder därför regelbundet externa undersökningar för att mäta hur väl banken nått förtroendemålen. Ett exempel är den undersökning som i genomför bland svenska hushåll. Den senaste undersökningen visade att den svenska allmänhetens förtroende för är högt: av de svarande hade mycket stort eller ganska stort förtroende för . Därmed hamnade på fjärde plats bland samhällsinstitutioner, efter sjukvården, universitet/högskolor och polisen. Det är en förbättring jämfört med förra årets undersökning då hamnade på femte plats. Undersökningen genomfördes och dess resultat presenterades . Även Medieakademins förtroendebarometer som presenterades bekräftar att allmänheten har högt förtroende för som samhällsinstitution. I denna undersökning kommer på andra plats efter universitet och högskolor. Öppenhet och tydlighet i kommunikationen analyserar regelbundet sin mediebild. De frågor som fick stor uppmärksamhet i medierna var räntehöjningarna , en successiv normalisering av penningpolitiken och stabilisering av det finansiella systemet efter finanskrisen. Även indragningen av 50-öringen uppmärksammades. Huvuddelen av mediepubliciteten var neutral och bilden av som expert dominerade. granskades också i en stor extern utvärdering av bankers och myndigheters kommunikation under finanskrisen som genomfördes inom ramen för Finansiella Sektorns Privat-Offentliga Samverkansgrupp (FSPOS), en arbetsgrupp som leder. Utvärderingen visar att kommunikation fungerade bra och att lyckades bevara förtroendet under krisen. Däremot borde ha varit tydligare i kommunikationen om de risker som förelåg före det akuta krisskedet. genomförde också en jämförande studie av den egna webbplatsen och webbplatserna för , och . Studien visade att utmärker sig i öppenhet genom antalet dokument, beslutsunderlag och liknande, som publiceras på webbplatsen, men det finns fortfarande en del att utveckla när det gäller att pedagogiskt förklara den egna verksamheten. I en serie djupintervjuer med representanter för de prioriterade målgrupperna på Internet framgick dessutom att webbplats är välstrukturerad och tydlig, men känns ålderstigen och omodern. Utifrån dessa resultat och med hänsyn till andra studier på området har påbörjat ett arbete med att ta fram en webbstrategi för att anpassa webbplatsens funktioner och innehåll efter målgruppernas behov. Medarbetare Enligt vision ska banken ha ett gott arbetsklimat som motiverar och engagerar. ska vara en arbetsplats att vara stolt över, där varje medarbetare har och tar ett eget ansvar och tydligt ser sitt bidrag till bankens övergripande mål. Det ska gå att kombinera arbete och privatliv på ett bra sätt. De senaste årens medarbetarundersökningar visar att är en bra arbetsplats och att medarbetarna är mycket engagerade i sitt arbete. Även utifrån sett uppfattas som en attraktiv arbetsplats. I en undersökning som företaget genomförde bland studenter rankades på elfte plats bland ekonomer. Inom den offentliga sektorn blev rankad som etta, det vill säga den mest attraktiva arbetsgivaren. fortsatte arbetet med att ytterligare utveckla som arbetsplats. Internationellt arbete ökar kompetensen Kompetenssatsningen som inleddes på fortsatte bland annat med ökat fokus på internationellt utbyte. I takt med den ökande globaliseringen påverkas verksamhet i allt större utsträckning av vad som händer i omvärlden. deltar löpande i cirka 130 internationella kommittéer och arbetsgrupper och har dessutom direkta kontakter med centralbanker i andra länder, dels för att diskutera frågor av gemensamt intresse, dels för att bistå med experthjälp. ser positivt på att dess medarbetare som ett led i karriären arbetar i en internationell miljö. På så sätt kan bidra med sin kunskap i internationella organisationer och senare ha god nytta av den kunskap och erfarenhet som medarbetare förvärvat under utlandstjänstgöringen. verkar därför aktivt för att intressera medarbetarna för att söka utlandstjänstgöring, till exempel genom att skapa förutsättningar för medarbetarnas familjer att följa med utomlands. var några av medarbetare tillfälligt stationerade i bland annat , och . Karriärtrappan och specialistkarriären viktiga för professionell utveckling karriärtrappa, som syftar till att göra medarbetarnas individuella utveckling på olika avdelningar tydligare och mer transparent, införlivades i organisationen . Karriärtrappan definierar olika utvecklingssteg i karriären utifrån arbetsuppgifternas komplexitet och ansvarsnivå och förtydligar kopplingen mellan arbetsuppgifterna och lönen. Karriärtrappan synliggör de två karriärvägar som finns på ledarkarriären och rådgivarkarriären. lägger stor vikt vid ledarutveckling för chefer. Ledarutvecklingen fokuserade på individuell coachning och grupputveckling. För att främja samhörighet och erfarenhetsutbyte inom chefsgruppen anordnade regelbundna chefsträffar med olika teman, exempelvis krishantering, alkoholmissbruk och stresshantering. Dessutom påbörjades en motsvarande satsning för rådgivare. Satsningen är inriktad på att dels stötta rådgivarnas kompetensutveckling, dels skapa ett internt nätverk för att sprida kunskap och erfarenheter över avdelningsgränserna. Personlig utveckling och förebyggande arbetsmiljöarbete Samtliga medarbetare fick möjlighet att delta i en tvådagarsutbildning i personlig utveckling. Utifrån konkreta verktyg fick deltagarna reflektera över sina egna kompetenser, drivkrafter och värderingar. Alla blev erbjudna individuell handledning i anslutning till utbildningen. En uppföljning visade att flera deltagare gjort förändringar i sitt beteende som gynnar deras arbetsprestation och utveckling. anställda fick också möjlighet att delta i en stor hälsosatsning i samarbete med företagshälsovården. Inom ramen för hälsosatsningen erbjuds alla medarbetare en hälsoprofilbedömning och en muskel- och rörelseanalys. Därefter får de anpassad personlig träning vid fyra tillfällen . Hälsovinsterna kommer att utvärderas . Sjukfrånvaron bland medarbetare var , vilket är en minskning jämfört med . Mångfald en förutsättning för effektiva grupper Grupper som består av människor med skilda erfarenheter och perspektiv är mer effektiva och dynamiska än grupper som består av lika individer. Att åstadkomma väl sammansatta arbetsgrupper är därför en viktig del i arbete med den långsiktiga kompetensförsörjningen. Därmed blir det också viktigt att ha transparenta rekryteringsprocesser som främjar rekrytering utifrån kompetens och förhindrar diskriminering. introducerade nya verktyg för rekrytering av medarbetare med målet att ytterligare öka kvaliteten och effektiviteten i både rekryteringsprocessen och det slutliga valet av sökande. Ett av målen för mångfaldsarbete är en jämn könsfördelning. Andelen kvinnliga chefer var , vilket ligger över det mål som tidigare fastställts om att det underrepresenterade könet ska vara . Ledning leds av en direktion som utses av fullmäktige. Fullmäktige utses i sin tur av . Direktionen har ett gemensamt ansvar för bankens strategiska ledning medan fullmäktige främst har en kontrollerande funktion. direktion direktion består av sex ledamöter som utses av fullmäktige för en tidsperiod på fem eller . Fullmäktige utser en ordförande i direktionen, som ska vara chef för , och minst en vice ordförande som ska vara vice riksbankschef. Fullmäktige fastställer också löner och andra anställningsförmåner för ledamöterna i direktionen. Direktionen hade följande ledamöter: , mandatperiod från är riksbankschef och ordförande i direktionen. Ingves är chef över avdelningscheferna och har ansvar för att lägga fram förslag om tillsättning av de tjänster som beslutas av direktionen. Ingves är medlem i Europeiska (ECB:s) allmänna råd och ledamot av () styrelse. Han är också guvernör i (). Ingves är ekonomie doktor och var fram till det att han tillträdde som riksbankschef chef för avdelningen för monetära och finansiella system vid IMF. var han bland annat vice riksbankschef, generaldirektör för , finansråd och chef för finansmarknadsavdelningen på . , mandatperiod från är förste vice riksbankschef. Han representerar i EU:s ekonomiska och finansiella kommitté (EFK) och i ECB:s internationella kommitté. är nationalekonom och var fram till det att han tillträdde som vice riksbankschef generaldirektör för . var han bland annat generaldirektör för , statssekreterare på och rådgivare vid IMF. , mandatperiod från är vice riksbankschef. Hon är riksbankschefens ställföreträdare i ECB:s allmänna råd och deltar tillsammans med riksbankschefen i BIS styrelsemöten respektive möten för centralbankschefer. är tjänstledig från sin professur vid vid . Hon har varit lärare och forskare vid , i och forskare vid . , mandatperiod från är vice riksbankschef. Han är utsedd av regeringen till ledamot av samt representant i för det globala finansiella systemet och i för banktillsyn. har uppdraget att företräda inom området finansiell stabilitet. Han är docent i nationalekonomi och har tidigare bland annat varit vice vd i och samt vd i . , mandatperiod från är vice riksbankschef. Han representerar i WP3. är affilierad professor vid () vid . Han var professor vid 20012009 (tjänstledig 20072009). var han professor vid IIES vid . Han var vetenskaplig rådgivare till 19902007. , mandatperiod från är vice riksbankschef. Hon företräder i den nordisk-baltiska valkretsens kommitté för IMF-samarbetet. Wickman-Parak är nationalekonom och har tidigare bland annat varit chefsekonom i bostadsfinansieringsföretaget och ekonom vid och Postens ekonomiska sekretariat. Hon arbetade på 19701985. Direktionens uppgifter Direktionen har ett gemensamt ansvar för strategiska ledning och fastställer instruktion. Direktionens roll som strategisk beslutsfattare innebär att dess arbete inriktas på centrala beslut om penning- och valutapolitiken, betydelsefulla frågor inom området finansiell stabilitet och . Direktionen fattar också de övergripande besluten om verksamhet, såsom besluten om strategiska mål, verksamhetsplan och budget samt uppföljningar av dessa. har riksbankschefen ett tydligt uppdrag att följa upp verksamheten mot fastställda planer och mot beslutad budget. Riksbankschefen utövar också chefsansvar över avdelningscheferna som bereder och lägger fram förslag eller underlag till direktionen i de ärenden som beslutas i direktionen. Direktionen fattar gemensamma beslut vid sina sammanträden. Fullmäktiges ordförande och vice ordförande får närvara vid direktionens sammanträden med yttranderätt. De har dock inte förslags- och rösträtt. Direktionen 2010 Direktionens arbete fortsatte att präglas av hanteringen av effekterna av den finansiella krisen. Direktionsledamöterna har deltagit i många konferenser och seminarier både i och utomlands med detta som tema och flera av talen handlade om bland annat det finansiella ramverket, regleringar och stabiliteten i det finansiella systemet. Andra ämnen som behandlades i talen var aktuell penningpolitik, konjunkturläget, erfarenheter av reporäntebanan och huspriser. Totalt höll direktionens ledamöter 155 tal , varav 28 var tal som publicerades på webbplats. Direktionen lämnar en skriftlig redogörelse för penningpolitiken till finansutskott. Redogörelsen kompletteras med en offentlig utfrågning av riksbankschefen i finansutskottet. besökte riksbankschefen finansutskottet vid två sådana utfrågningar. Dessutom deltog riksbankschefen ett antal gånger i finansutskottets öppna och slutna sammanträden för att diskutera andra frågor, bland annat den penningpolitiska utvärderingen och den ekonomiska krisen i de baltiska länderna. och besökte även för att delta i så kallade utskottsseminarier. Direktionsledamöterna deltog också i konferenser och seminarier som organiserade . Bland annat talade förste vice riksbankschefen vid ett seminarium i samband med presentationen av en ny bok om statistik över det svenska monetära systemets framväxt, Historical Monetary and Financial Statistics for : Exchange rates, prices and wages, 12772008. höll direktionen totalt 29 sammanträden, varav 6 penningpolitiska sammanträden. Direktionsledamöternas sidouppdrag Om en direktionsledamot vill ta en anställning eller ett uppdrag vid sidan om anställningen vid måste detta godkännas av fullmäktige. Nedan ges en sammanställning av direktionsledamöternas sidouppdrag vid utgången av 2010. Dessa har godkänts av fullmäktige och ska prövas . ledamot i medlem av Academia Europaea utländsk ledamot i utländsk ledamot i ledamot i ledamot i vid vid affilierad professor vid () vid har elva ledamöter och lika många suppleanter. Ledamöterna utses av efter allmänna val för en mandatperiod . Fullmäktige väljer inom sig ordförande och vice ordförande. bestod fullmäktige av följande ledamöter: (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och . Suppleanter var , , , , , , , , , och . Riksbanksfullmäktiges uppgifter Fullmäktige utser ledamöter i direktionen och beslutar om deras löne- och anställningsvillkor. Fullmäktige fastställer också arbetsordning och beslutar om utformningen av sedlar och mynt. Fullmäktige har också till uppgift att löpande följa verksamhet och hur direktionsledamöterna leder verksamheten. Fullmäktige utövar kontroll bland annat genom att fullmäktiges ordförande och vice ordförande har närvaro- och yttranderätt, men inte förslags- och rösträtt, på direktionens sammanträden. Fullmäktige har också en revisionsenhet som bland annat granskar direktionsledamöternas tjänsteutövning och bokslutsarbete med inriktning på beräkningen av resultat. Revisionsenhetens arbete utförs av en extern auktoriserad revisor. Fullmäktige lämnar förslag till om hur resultat ska disponeras och yttrar sig till i frågan om direktionsledamöternas ansvarsfrihet. Fullmäktige lämnar remissyttranden inom sitt verksamhetsområde och lämnar i samråd med direktionen förslag till och regeringen om ändringar i författningar eller andra åtgärder från statens sida inom sitt ansvarsområde. Ordföranden och vice ordföranden lämnar en redovisning inför finansutskott om fullmäktiges arbete. Riksbanksfullmäktige 2010 sammanträdde fullmäktige . Fullmäktige fick löpande information från direktionen om verksamhet. Direktionen samrådde med fullmäktige om några framställningar till och lämnade tillsammans med fullmäktige en gemensam framställning om vissa utredningsbehov med anledning av finanskrisen. En redogörelse för fullmäktiges verksamhet presenteras i fullmäktiges framställning till 2010/11:RB2 Förslag till disposition av vinst för samt riksbanksfullmäktiges verksamhetsberättelse 2010. ORDLISTA 2010/11:RB1 16.42 2010/11:RB1 ORDLISTA 16.42 Redovisningsprinciper balansräkning och resultaträkning har upprättats enligt riksbankslagen med tillämpning av Regler för bokföring och årsredovisning i riksbank som fastställdes av direktionen (dnr 2010-587-ADM) och trädde i kraft . Reglerna för löpande bokföring är hämtade från förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring och reglerna för årsredovisning från Europeiska centralbankssystemets riktlinjer för redovisning (ECB/2010/20). ska enligt 10 kap. 3 § riksbankslagen i de delar som är aktuella tillämpa Europeiska centralbankssystemets riktlinjer för redovisning. Ändrade redovisningsprinciper uppdaterade direktionen Regler för bokföring och årsredovisning i riksbank. Uppdateringen gjordes främst för att spegla uppdateringen av Europeiska centralbankssystemets redovisningsriktlinje (ECB/2010/20) och för att ändra redovisningsprincipen för utelöpande minnesmynt. Regeluppdateringen som gjordes utifrån Europeiska centralbankssystemets redovisningsriktlinje påverkar inte bokslutet eftersom den avsåg transaktioner och instrument som inte använder. Ändringen i redovisningsprincipen för utelöpande minnesmynt innebär att en utgåva, när den har varit utelöpande , inte längre ska redovisas som skuld utan i stället avskrivas och redovisas som intäkt. Denna principändring påverkade resultat positivt med . Dessutom infördes några mindre rubrikändringar i tre poster i balansräkningen, samtliga relaterade till penningpolitiska transaktioner. Grundläggande redovisningsprinciper Följande grundläggande redovisningsprinciper har tillämpats: Redovisningen ska återspegla den ekonomiska verkligheten och präglas av öppenhet. Värderingen av tillgångar och skulder liksom resultatavräkningen ska präglas av försiktighet. Tillgångar och skulder ska justeras så att hänsyn tas till händelser som inträffar mellan räkenskapsårets utgång och den dag då direktionen godkänner årsredovisningen, förutsatt att dessa händelser påverkat värdet på tillgångarna eller skulderna per bokslutsdagen. Vid värderingen av tillgångar och skulder ska det förutsättas att verksamheten kommer att fortsätta. Inkomster och utgifter ska redovisas som intäkter och kostnader på den redovisningsperiod då de intjänas eller uppkommer oavsett tidpunkten för betalning. Kriterierna för värdering av balansräkningsposter och för resultatavräkning ska tillämpas konsekvent. Redovisning av tillgångar och skulder Tillgångar och skulder redovisas i balansräkningen endast om det är sannolikt att ett eventuellt framtida ekonomiskt resultat med anknytning till tillgången eller skulden kommer att utgöra ett flöde till eller från och att i princip alla risker och rättigheter med anknytning till tillgången eller skulden har överlåtits. Affärsdagsredovisning Valutatransaktioner och värdepapperstransaktioner bokförs i balansräkningen på likviddagen. Realiserade vinster och förluster från nettoförsäljningar bokförs på affärsdagen. Värderingsregler för balansräkningen Guld och värdepapper värderas till de valutakurser och priser som råder på bokslutsdagen. Nedanstående valutakurser användes för omvärdering . I tabellen nedan har kurserna avrundats till fyra decimaler. //7,1521 GBP/11,5550 /6,4161 CAD/6,8278 SDR/11,2123 NOK/1,2340 JPY/0,0768 Fordringar, tillgodohavanden och skulder värderas till det nominella värdet. Belopp i utländsk valuta omräknas till bokslutsdagens valutakurs med undantag för fordringar och skulder som redovisas under posterna övriga tillgångar och övriga skulder. Dessa värderas till affärsdagens valutakurs. Aktier och andelar värderas till anskaffningsvärdet. Materiella och immateriella anläggningstillgångar värderas till anskaffningsvärdet och skrivs av enligt plan. Nedskrivningar görs där värdeminskningen bedöms som varaktig.