frsrdg · GY04RB1 · 2011-01-01 00:00:00 — Publikationer från () Omfattar svenska versioner av ECB:s månadsrapporter, årsrapporter och konvergensrapporter. På webbplatsen () presenteras samtliga publikationer i fulltext. Flertalet av dessa publiceras både på svenska och på engelska. Beställning görs enklast på webbplatsen. På webbplatsen publicerar också pressmeddelanden, tal, artiklar och protokoll från direktionens och riksbanksfullmäktiges sammanträden. Även ekonomiska kommentarer i form av korta utredningar och debattartiklar samlas på webbplatsen. kan dessutom resultaten av företagsintervjuer och riskenkäter laddas ned som separata publikationer i pdf-format. Adress riksbank 103 37 Telefon riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till minne 2010 ORDLISTA 2010/11:RB1 16.42 2010/11:RB1 ORDLISTA 16.42 i ekonomisk vetenskap till minne 2010 tilldelades . , och . Pissarides. De tre pristagarna har utvecklat ett teoretiskt ramverk för sökmarknader. . har analyserat grunderna för hur sådana marknader fungerar. och . Pissarides har utvecklat teorin vidare och tillämpat den på arbetsmarknaden. Härigenom har de tagit fram verktyg för att förstå hur arbetslöshet, lediga jobb och löner påverkas av regelverk och ekonomisk politik. riksbanks pris i ekonomisk vetenskap instiftades i samband med . Genom donationen förband sig att ge såväl prissumman som det belopp som behövs för att täcka stiftelsens kostnader för förvaltning och ekonomi. Regeringen har fastställt stadgarna för priset. delas priset i ekonomisk vetenskap ut till en eller flera personer som utfört ett arbete av framstående betydelse inom ekonomisk vetenskap. utser ekonomipristagare enligt samma principer som gäller för . Prissumman är , det vill säga densamma som för . Pengarna betalas ut av . Om det är flera pristagare delas prissumman lika mellan dem. . är född i New , , (amerikansk medborgare). Fil.dr i nationalekonomi 1963, Institute Professor och Professor of Economics, samtliga vid (), , , . är född i Enterprise, OR, (amerikansk medborgare). Fil.dr i nationalekonomi 1967 vid , , , . . of Economics vid , Evanston, IL, . . Pissarides är född i , (brittisk och cypriotisk medborgare). Fil.dr i nationalekonomi 1973, Professor of Economics och in Economics, samtliga vid Science, . pristagare har delats ut enligt följande: 1969 R. Frisch och J. Tinbergen 1970 P.A. 1971 S. Kuznets 1972 J.R. Arrow 1973 W. Leontief 1974 G. och . Kantorovich och T.C. 1976 M. 1977 B. och . Meade 1978 H.A. och A. 1980 L.R. 1981 J. 1982 G.J. 1983 G. Debreu 1984 R. 1985 F. 1986 1987 R.M. Solow 1988 M. Allais 1989 T. Haavelmo 1990 H.M. Markowitz, M.H. Sharpe 1991 R.H. Coase 1992 1993 R.W. North 1994 J.C. Harsanyi, J.F. Nash Jr och R. Selten 1995 R.E. Mirrlees och W. Vickrey 1997 R.C. Sen 1999 R.A. Mundell 2000 J.J. Heckman och D.L. Akerlof, A.M. Stiglitz 2002 D. Kahneman och V.L. Granger 2004 F.E. Kydland och E.C. Prescott 2005 R.J. Aumann och T.C. Schelling 2006 E.S. Phelps 2007 L. Hurwicz, E.S. Maskin och R.B. 2008 P. Krugman 2009 E. Ostrom och ORDLISTA 2010/11:RB1 16.42 2010/11:RB1 ORDLISTA 16.42 för slutlig reglering av skulder när pengar eller värdepapper överförs från en part till en annan, oftast betalning från ett konto till ett annat konto. III Internationellt regelverk för finansiella institut som huvudsakligen reglerar bankernas kapitaltäckning, det vill säga hur mycket kapital en bank måste hålla i förhållande till den risk den tar, och deras sätt att hantera likviditet. Regelverket beslutades och ska implementeras gradvis . Basis-spread Skillnad mellan tre månaders interbankränta och förväntad styrränta. Betalningsbalans Sammanställning av ett lands ekonomiska transaktioner med utlandet. Består av bytesbalans, kapitalbalans och finansiell balans. Summan av transaktionerna med utlandet är alltid noll, det vill säga transaktionerna är i balans. Betalningssystem Konton, regler och datasystem som behövs för att genomföra betalningar och för att överföra värdepapper mellan olika aktörer. BIS, för centralbanker med säte i . Bedriver utredningsverksamhet och utarbetar normer och standarder för finansiell verksamhet. BIS har även inlåning från och utlåning till centralbanker. är delägare i BIS och representerad i dess styrelse. BNP, bruttonationalprodukt av alla de varor och tjänster som produceras i ett land för att användas till konsumtion, export och investeringar , vanligtvis eller ett kvartal. som ansvarar för penningpolitiken i ett land eller valutaområde, det vill säga fastställer en ränta för att bevara värdet på pengar. En centralbank ansvarar normalt även för att stabiliteten i betalningsväsendet kan upprätthållas och ger ut kontanta betalningsmedel. I andra länder kan centralbanker också ha andra uppgifter, till exempel ansvara för den finansiella tillsynen eller förvalta statsskulden. Clearing Betalningsutjämning eller kvittning av ömsesidiga fordringar mellan banker. som har tillstånd att på kunders vägnar bedriva clearing. Kallas också för clearingorganisation. CLS, Continuous Linked Settlement Internationellt system för clearing och avveckling av valutatransaktioner. Dagslån Lån från en bankdag till nästa som bankerna eller andra finansinstitut ger varandra. Bankerna kan också låna eller placera i . Dagslånemarknad Marknad där framför allt banker kan placera och låna från en bankdag till nästa eller . Dagslåneränta Ränta som marknadens aktörer betalar eller får om de lånar eller placerar från till nästa. Dagslåneräntan är den kortaste marknadsräntan. Derivatinstrument Finansiellt instrument som innebär överenskommelser om förpliktelser, rättigheter eller andra förutsättningar vid en given framtida tidpunkt. Värdet på ett derivatinstrument är kopplat till en underliggande tillgång. De vanligaste derivatinstrumenten är optioner, terminer och swappar. ECB, Europeiska Gemensam centralbank för de medlemsländer i EU som har infört euron som valuta. Bankens uppgifter anges i en stadga som är en del av . Målet för ECB:s penningpolitik är att upprätthålla prisstabilitet i euroområdet. Högsta beslutsorgan är , som utgörs av de sex direktionsledamöterna i och cheferna för de nationella centralbankerna i de länder som har infört euron. ECB:s allmänna råd Samrådsorgan inom Europeiska centralbankssystemet (ECBS) där centralbankschefer i alla EU-länder samt ECB:s ordförande och vice ordförande ingår. EFK, EU:s ekonomiska och finansiella kommitté Rådgivande organ till och Europeiska kommissionen. Följer bland annat den ekonomiska och finansiella utvecklingen i EU och euroområdet samt granskar medlemsländernas stabilitets- och konvergensprogram. Centralbankerna är företrädda i EFK av vice centralbankschefer. Sammansättning av Europeiska unionens råd med EU-ländernas finans- och ekonomiministrar. utfärdar ekonomisk-politiska riktlinjer och beslutar, tillsammans med , om finansiell lagstiftning och EU:s budget om . Finansiella marknader Samlingsnamn för de marknader där finansiella tillgångar köps och säljs. De fyra viktigaste marknaderna är valutamarknaden, räntemarknaden, aktiemarknaden och derivatmarknaden. Finansiell stabilitet Tillstånd då det finansiella systemet kan upprätthålla sina grundläggande funktioner och dessutom har motståndskraft mot störningar som hotar dessa funktioner. Finansiellt system Samlingsbegrepp för ett system som omfattar banker, försäkringsbolag och andra finansiella aktörer samt finansiella marknader och den finansiella infrastruktur i form av tekniska system, dess regler och rutiner som krävs för att göra betalningar och utbyta värdepapper. Till det finansiella systemet räknas även det finansiella regelverket i form av lagstiftning, regleringar och andra normer. myndighet med uppgift att övervaka verksamheten för banker, kreditmarknadsbolag, värdepappersbolag, fondkommissionärer, fondbolag, börser, auktoriserade marknadsplatser, clearingorganisationer och försäkringsförmedlare. som bereder ärenden i ekonomiska frågor, bland annat om verksamhet och om statsbudgeten. Finjusterande transaktioner Transaktioner som använder för att dra in överskottslikviditet från bankerna eller ge bankerna möjlighet att låna pengar mot säkerhet hos för att hålla dagslåneräntan stabil och nära reporäntan. FSAP, Financial Sector Assessment Programs Program för utvärdering av myndigheter, lagstiftning och tillsyn som () använder för att granska och analysera den finansiella sektorn i ett land. Programmen är obligatoriska för 25 utvalda länder med stora finansiella sektorer. FSPOS, Finansiella Sektorns Privat-Offentliga Samverkansgrupp Frivilligt samverkansforum för privata och offentliga aktörer med syfte att stärka robustheten lokalt, regionalt och nationellt inom finansiella sektor. G10, Group of Ten eller för internationellt ekonomiskt samarbete. Består namnet till trots av elva länder: , , , , , , , , , och . Spelar en aktiv roll i BIS-arbetet med att utveckla finansiella normer och standarder. Se BIS, . Guld- och valutareserv reserv av guld och värdepapper i utländsk valuta som förvaltas av . Denna buffert kan användas för att vid behov försvara värdet på den svenska kronan och ge nödkrediter till solventa banker som får problem. IMF, eller Organ som verkar för att det globala finansiella systemet ska vara stabilt och att det inte ska uppstå internationella finansiella kriser. Övervakar och analyserar utvecklingen i de 185 medlemsländerna, ger teknisk assistans och lånar ut pengar till länder som genomför ekonomiska anpassningsprogram. Inflation Allmänna prisökningar som gör att pengarnas värde minskar, det vill säga att man kan köpa färre varor och tjänster för samma mängd pengar. Motsatsen är deflation. Inflationsmått Det finns flera olika mått på inflation, se exempelvis KPI eller KPIF. Inlåningsfacilitet Arrangemang som gör det möjligt för banker att sätta in pengar på ett konto i mot ränta (inlåningsränta). Insättningsgaranti Statlig försäkring på medel insatta på konton hos anslutna kreditinstitut. Om ett kreditinstitut går i konkurs får kontoinnehavarna tillbaka sina insatta medel, vanligen upp till ett visst fastställt belopp. Interbankmarknaden Marknad där bankerna handlar räntor och valutor sinsemellan. Interbankränta Daglig referensränta baserad på de räntesatser för osäkrade lån som banker erbjuder andra banker när de lånar av varandra på interbankmarknaden på löptider upp till . Kapitalmarknad Samlingsnamn för aktiemarknad, kreditmarknad och derivatmarknad. KPI, konsumentprisindex Statistiskt mått på prisnivån. Beräknas av () . inflationsmål är uttryckt i termer av den årliga procentuella förändringen i KPI. KPIF, konsumentprisindex med fast bostadsränta Se KPI. Till skillnad från KPI påverkas inte KPIF direkt av förändringar i bostadsräntorna. Likviditet Mått på ett företags eller en organisations betalningsförmåga på kort sikt. Kan även beskriva hur snabbt det är möjligt att omsätta en tillgång i pengar. Likviditetsstöd Åtgärder som en centralbank kan vidta för att stödja ett eller flera finansinstituts betalningsförmåga på kort sikt i syfte att undvika en allvarlig störning i det finansiella systemet och stärka förtroendet för betalningsväsendet. Medieakademin Samarbetsprojekt mellan , , och NFO Infratest (numera TNS Gallup) som bland annat gör en årligt återkommande undersökning som mäter förtroendet för samhällsinstitutioner, enskilda företag och massmedier. Modifierad duration Mått på hur känsligt värdet på ett räntebärande värdepapper är för förändringar i räntenivån. som procentuell förändring av priset på värdepapperet om räntan stiger . Obligation Räntebärande löpande skuldförbindelse som kan ges ut av stat, kommun, kreditmarknadsbolag, hypoteksinstitut eller större företag. Obligation har lång löptid, . Obligationens nominella belopp återbetalas när löptiden gått ut, och får innehavaren av obligationen periodiska utdelningar (räntor). Penningmarknad Den del av kreditmarknaden där man handlar med instrument som har en löptid på mindre än , till exempel statsskuldväxlar och certifikat. En av penningmarknadens viktigaste funktioner är att säkra tillgången till likviditet för banker och andra finansiella institut. Penningpolitik Åtgärder som en centralbank vidtar för att upprätthålla prisstabilitet i ekonomin. Penningpolitisk motpart med säte eller filial i som är deltagare i och som har tillgång till kreditfaciliteter hos . kan kreditinstitut som valt att inte delta i bli begränsade penningpolitiska motparter för att få tillgång till kreditfaciliteterna. Penningpolitiskt styrsystem System som gör det möjligt för en centralbank att bestämma villkoren för bankernas in- och utlåning i för att kunna påverka räntebildningen på dagslånemarknaden och därigenom påverka prisbildningen i ekonomin. Primärkapital Eget kapital reducerat med föreslagen utdelning, uppskjutna skattefordringar och immateriella tillgångar (till exempel goodwill). I primärkapitalet får också vissa typer av förlagslån ingå. Prisstabilitet Tillstånd där priserna på varor och tjänster ökar endast måttligt eller inte alls. Enligt definition innebär prisstabilitet att inflationen, mätt med konsumentprisindex, begränsas till . Produktivitet Mått som visar hur mycket varor och tjänster som produceras i förhållande till de resurser i form av arbetskraft och kapital som sätts in. Det vanligaste måttet är arbetsproduktivitet som mäter produktionen per arbetad timme. Repa, repotransaktion Återköpsavtal som liknar ett kortfristigt lån. lånar ut pengar genom att köpa värdepapper av bankerna. åtar sig att sälja tillbaka dessa värdepapper vid ett bestämt datum för ett något högre pris, där prisskillnaden motsvarar reporäntan. får alltså då tillbaka pengarna, och värdepapperet återgår till den ursprungliga ägaren. Marknadsaktörerna kallar återköp av värdepapper för en omvänd repa. Före den finansiella krisen utfördes reporna vanligtvis . Från engelskans repurchase agreement. Reporänta viktigaste styrränta genom vilken kan styra de korta marknadsräntorna med avsikt att påverka inflationen. Bankerna betalar reporänta när de lånar pengar i via repotransaktioner. Resursutnyttjande Anger i hur stor utsträckning produktionsresurserna arbete och kapital används. direktion Sex ledamöter som utses av riksbanksfullmäktige med mandatperioder på fem eller . Direktionen ansvarar för verksamhet och fattar beslut om penningpolitiken, frågor om finansiell stabilitet, marknadsoperationer och betalningsväsende. Riksbankscertifikat Värdepapper med kort löptid som ges ut av i syfte att vid behov dra in överskott av likvida medel. Riksbanksfullmäktige Elva ledamöter och lika många suppleanter som utses av och har samma mandatperiod som riksdagsledamöterna. Utser i sin tur de sex ledamöterna i direktion, följer upp verksamhet och beslutar bland annat om utformningen av sedlar och mynt. Riksbankslagen Lagen (1988:1385) om riksbank som fastställer mål och arbetsuppgifter. Riskpremie Extra avkastning som investerare kräver i kompensation för att de tar högre risk. Riskvägda tillgångar Tillgångar på balansräkningen och åtaganden utanför balansräkningen summerade, värderade och riskvägda enligt gällande kapitaltäckningsregler. , betalningssystem Centralt betalningssystem som hanterar betalningar till och från bankernas konton hos . fungerar som bankernas bank för betalningar i svenska kronor. Räntenetto Ränteintäkter från utlåning minus räntekostnader för upp- och inlåning. Räntepunkt Hundradels procent. 100 räntepunkter motsvarar således . Ränterisk Risk för att värdet på ett räntebärande värdepapper sjunker till följd av att marknadsräntorna stiger. SCB, Central förvaltningsmyndighet för den officiella statistiken och för annan statlig statistik i . SDR, Special Drawing Rights eller särskilda dragningsrätter Reservtillgång som skapats av IMF för tilldelning till medlemsländerna. Värdet på SDR beräknas som en korg av dollar, euro, yen och pund. Seignorage Inkomster som en centralbank får på sin sedel- och myntutgivning. Motsvarar avkastningen på de av tillgångar som svarar mot utelöpande sedlar och mynt minskad med totala kostnad för kontanthantering. undersöknings- och seminarieverksamhet som drivs gemensamt av masskommunikation (JMG), samt offentlig sektor (CEFOS) vid . Stresstest Analys av olika scenarier för att bedöma vilken motståndskraft bankerna, hushållen eller andra enheter har mot oväntade och negativa händelser. Strukturella transaktioner Transaktioner som gör för att tillgodose den finansiella sektorns låne- eller placeringsbehov på och för att påverka sin strukturella position gentemot den finansiella sektorn. Styrräntor Räntor som en centralbank sätter i penningpolitiskt syfte. I är det reporäntan samt in- och utlåningsräntan till banksystemet. Swapavtal Avtal som två parter ingår för att byta ut en valuta eller en ränta mot en annan valuta respektive ränta under en i förväg bestämd tidsperiod och i enlighet med vissa villkor. Säkerställd obligation Obligation där innehavaren har särskild förmånsrätt om emittenten går i konkurs. Säkerställda obligationer har normalt lägre kreditrisk än obligationer som inte är säkerställda, vilket minskar upplåningskostnaderna. TED-spread, Treasury/Euro-Dollar-spread Mått som anger skillnaden mellan interbankränta och ränta på en statsskuldväxel med samma löptid. Utlåningsfacilitet Arrangemang som gör det möjligt för banker att låna pengar av mot ränta (utlåningsränta). VaR, Value-at-Risk Statistisk metod som beskriver den största potentiella förlust vid en investering som med viss sannolikhet kan uppstå . Används för att mäta risken i en specifik tillgång eller i en portfölj av tillgångar. Valutakurs Se växelkurs. Valutapolitik Åtgärder som en centralbank vidtar för att påverka den egna växelkursen mot andra valutor. Kallas också växelkurspolitik. I beslutar regeringen huruvida växelkursen ska vara rörlig eller fast. har sedan till uppgift att sköta den dagliga politiken inom ramen för det beslutade systemet. Valutareserv Se guld- och valutareserv. Valutaswap Se swapavtal. Volatilitet Uttryck för rörelse i olika priser och räntor. Hög volatilitet i till exempel en aktie betyder snabba och stora svängningar i en akties börskurs. Växelkurs Värdeförhållande mellan två valutor, det vill säga det pris till vilket en valuta kan växlas mot en annan. Kallas också valutakurs. ORDLISTA 2010/11:RB1 16.42 2010/11:RB1 ORDLISTA 16.42 Riksbankschef vice riksbankschef riksbankschef