frsrdg · GY04RB1 · 2011-01-01 00:00:00 — 2010/11:RB1 16.42 Årsredovisning för riksbank för Sammanfattning hade följande ekonomiska utfall samt åtgärder och händelser stor betydelse för verksamhet: Ekonomin i världen återhämtade sig . I var tillväxten hög och sysselsättningen ökade. Situationen på de globala finansiella marknaderna blev successivt bättre , men den statsfinansiella oron i medförde att tillgången på likviditet tillfälligt försämrades på marknaderna samt . lämnade reporäntan oförändrad på fram till det penningpolitiska mötet . Då höjdes reporäntan och ytterligare tre höjningar följde. uppgick reporäntan till . Reporäntebanan höjdes något på kort sikt men sänktes något på . Inflationen mätt som förändring av konsumentprisindex (KPI) var i genomsnitt . Inflationstakten ökade från till . Den underliggande inflationen mätt med KPI med fast bostadsränta (KPIF) var i genomsnitt . Enligt bedömning ökade den totala produktionen (mätt med BNP) i 2010, medan arbetslösheten var i genomsnitt . I takt med att de svenska bankerna fick bättre möjligheter att finansiera sig på marknaden avvecklade de extraordinära åtgärder som vidtagits för att hjälpa bankerna att få tillgång till likviditet, underlätta marknadens funktionssätt och förstärka penningpolitikens genomslag i ekonomin. Avvecklingen underlättades av att bankerna vidtagit aktiva åtgärder för att förbättra sin finansiering och förstärka sin kapitalsituation. deltog aktivt i det omfattande arbetet med att reformera de nationella och internationella regelverken och förbättra tillsynen på det finansiella området så att risken för nya finansiella kriser kan minimeras. Vidare lämnade direktion och riksbanksfullmäktige i en gemensam framställning till ett förslag om att tillsätta en eller flera utredningar för att se över det svenska finansiella regelverket. tillsatte en intern utredning om risker på den svenska bostadsmarknaden. Utredningen ska göra en sammanhållen analys av bostadsmarknaden i mot bakgrund av den senaste finanskrisen och utvecklingen av bostadspriserna. Arbetet med moderniseringen av den svenska sedel- och myntserien fortsatte. föreslog i en framställning till att en ny sedel- och myntserie skulle införas. 50-öresmyntet togs ur bruk . publicerade bland annat tre penningpolitiska rapporter, tre penningpolitiska uppföljningar, ett underlag för utvärdering av penningpolitiken, två rapporter om den finansiella stabiliteten och en årlig skrift om den svenska finansmarknaden. Skriften Penningpolitiken i uppdaterades. tog också fram skriften och finansiell stabilitet som beskriver såväl grunderna för arbetet med finansiell stabilitet som sättet att analysera och bedöma tillståndet i det finansiella systemet. I samband med en uppdatering av beskrivningen av penningpolitiska mål och strategi i skriften Penningpolitiken i tog bort toleransintervallet vid preciseringen av inflationsmålet eftersom intervallet spelat ut sin roll. Resultatet påverkades främst av orealiserade valutakursförluster om , som medförde att valutainnehavet skrevs ned. Dessutom minskade ränteintäkterna med i och med att avvecklade den extraordinära utlåningen till de svenska bankerna. Till skillnad sålde inget guld , vilket också bidrog till ett lägre resultat jämfört med . Årsredovisningen för riksbank omfattar förvaltningsberättelse, balansräkning och resultaträkning. I förvaltningsberättelsen redogör för hur banken har bedrivit penningpolitiken, främjat ett säkert och effektivt betalningsväsende samt utfört övriga uppdrag under räkenskapsåret. I enlighet med 10 kap. 3 § lagen (1988:1385) om riksbank lämnar direktion denna redovisning för verksamhet till , och riksbanksfullmäktige. att fastställer resultaträkning och balansräkning enligt förslaget i årsredovisningen för . (ordförande), (förste vice ordförande), , , och har deltagit i beslutet. har varit föredragande. RIKSBANKSCHEFENS KOMMENTAR 2010/11:RB1 16.42 2010/11:RB1 RIKSBANKSCHEFENS KOMMENTAR 16.42 FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE 9 uppgifter och roll 9 Året i siffror 11 Ett fast penningvärde prisstabilitet 12 Ett säkert och effektivt betalningsväsende 31 54 Organisation och styrning 70 BALANSRÄKNING OCH RESULTATRÄKNING 83 Redovisningsprinciper 83 Balansräkning 88 Resultaträkning 90 Kassaflödesanalys 91 Noter 94 Resultaträkning och balansräkning fördelade på verksamhetsområden 112 Femårsöversikt 116 ÖVRIGT 119 remissarbete 119 Publikationer 122 riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till minne 2010 124 Ordlista 126 RIKSBANKSCHEFENS KOMMENTAR 2010/11:RB1 2010/11:RB1 RIKSBANKSCHEFENS KOMMENTAR Vi har bakom oss ett par dramatiska år sedan den internationella finansoron övergick i en akut global finanskris . När vi ser tillbaka på dessa år verkar det alltmer klart att den svenska ekonomin trots allt har klarat sig ganska väl genom krisen. Visserligen föll produktionen mer i än i vissa andra länder, men återhämtningen har å andra sidan gått desto snabbare. De svenska bankerna, som påverkades av den förtroendekris som svepte över det finansiella systemet i hela världen, kan nu utan problem finansiera sig på marknaden. För del innebär detta att vi kunde avveckla den extraordinära utlåningen och ta de första stegen för att normalisera penningpolitiken. En viktig förklaring till att vi klarat oss relativt väl är att vi i spåren av den svenska krisen lyckades forma solida ramar för både penningpolitiken och finanspolitiken, ramar som lade grunden för långsiktig stabilitet. Det penningpolitiska ramverket har tillsammans med de fasta reglerna för finanspolitiken på många sätt fungerat som stötdämpare i den här globala krisen. Ekonomins aktörer har kunnat utgå från att inflationen kommer att vara hyggligt stabil och att de offentliga finanserna kommer att vara under kontroll även framöver. I den miljön har vi kunnat stimulera ekonomin kraftigt utan att någon ifrågasatt trovärdigheten för inflationsmålet eller hållbarheten i de offentliga finanserna. Även vårt banksystem har klarat sig bättre än banksystemen på många andra håll, till en del tack vare de lärdomar som dragits efter vår egen bankkris . Återhämtning i ekonomin och stabilisering på marknaderna ser läget betydligt mer stabilt ut i än i flera andra länder. Trots att problemen med statsfinanserna i vissa euroländer fortfarande utgör ett orosmoment och det är osäkert vilka konsekvenser en stramare finanspolitik kan få för tillväxten i dessa länder, fortsätter världsekonomin att förbättras och efterfrågan på svenska produkter ökar. Svenska hushåll är optimistiska, vi har god ordning i statsbudgeten och vår statsskuld är förhållandevis liten. Osäkerheten kring det statsfinansiella läget i flera andra länder fick många investerare att bli mer försiktiga med sina placeringar. Oron på de finansiella marknaderna dämpades dock väsentligt för att återigen öka . Efterfrågan på de olika lån som vi erbjudit bankerna sedan finanskrisen härjade som värst fortsatte att minska stadigt, och fanns inget intresse för våra lån med rörlig ränta. Det innebär att bankerna numera löser sin kortfristiga finansiering helt och hållet på den privata lånemarknaden. Även dagslånemarknaden, som hanterar lån bankerna emellan, fungerar nu normalt. Normalisering av arbete kunde vi därför börja återgå till att arbeta på ett mer vanligt sätt. Vi tog de första stegen för att normalisera penningpolitiken och höjde räntan vid fyra tillfällen, till , utifrån bedömningen att penningpolitiken behöver bli gradvis mindre expansiv för att inflationen ska stabiliseras kring målet på och för att vi ska få en stabil realekonomisk utveckling. Vi beslutade dessutom att låta alla återstående lån med längre löptider och med fast ränta förfalla utan att ersätta dem med nya lån. I och med detta har lämnat bakom sig det man brukar kalla för extraordinära åtgärder. Vår verksamhet präglades dock fortfarande av frågor som aktualiserats av finanskrisen. Vi fortsatte att arbeta mycket aktivt med att reformera regelverken och förbättra tillsynen på det finansiella området både hemma och på det internationella planet så att risken för nya kriser kan minimeras. Till exempel var vi involverade i att utforma och besluta om de nya internationella kraven på kapital och likviditet i banksektorn, de så kallade III-reglerna. Vi deltog vidare i uppbyggnaden av den nya strukturen för förstärkt finansiell övervakning och tillsyn i EU. Vi lämnade också tillsammans med riksbanksfullmäktige ett förslag till om att tillsätta en eller flera utredningar för att se över det svenska finansiella regelverket. I förslaget markerade vi särskilt att reglerna behöver bli mer sammanhängande och att rollfördelningen mellan myndigheterna behöver förtydligas. ställde sig huvudsakligen bakom våra förslag, och vi väntar nu på att utredningarna ska komma i gång. Finanskrisen har tydliggjort hur nära verksamheter är sammankopplade och hur viktigt det är med ett omfattande samarbete mellan våra olika avdelningar. Vi fortsatte därför att arbeta över avdelningsgränserna, inte minst för att utveckla nya analyser, metoder och verktyg som vi gemensamt kan använda oss av . Det gäller exempelvis sådana speciella satsningar som en utredning om risker på den svenska bostadsmarknaden och en översyn av det penningpolitiska styrsystemet. Men det handlar även om samarbetet i den löpande verksamheten när vi till exempel utvecklar placeringsstrategier vid förvaltning av tillgångar, bygger ut våra statistiska databaser eller stärker vår interna riskhantering. Kopplingen mellan våra verksamheter uppmärksammades också av finansutskott som påbörjade en ny utvärdering av arbete. Den här gången granskar utskottet resultaten av både vår penningpolitik och vårt arbete med finansiell stabilitet. Öppenhet och tydlighet i spåren av finanskrisen Finanskrisen har dessutom bekräftat hur viktigt det är att vi fortsätter att öppet och tydligt redovisa grunderna för och resultaten av vårt arbete. En utvärdering inom ramen för FSPOS, som är en samarbetsorganisation för privata och offentliga aktörer på det finansiella området, visade att vi under krisens gång informerade marknaden och allmänheten om krisförloppet och de åtgärder som vi vidtagit på ett framgångsrikt sätt. Vi hade dock inte fått lika mycket gehör för våra varningar om de risker som byggts upp före det akuta krisskedet. För att kunna behålla tilltron till våra bedömningar och arbetsmetoder och därmed lyckas bättre med våra lagstadgade uppdrag behöver vi alltså ständigt förmedla hur vi arbetar och varför, och göra det på ett så tydligt sätt som möjligt. förtydligade vi grunderna för vårt arbete med finansiell stabilitet i skriften och finansiell stabilitet. Skriften innehåller även en samlad beskrivning av hur vi tar fram våra analyser och bedömningar av stabiliteten i det finansiella systemet i . Vi uppdaterade också beskrivningen av penningpolitiska strategi i . I samband med detta beslutade vi att ta bort toleransintervallet vid preciseringen av inflationsmålet eftersom vi bedömde att intervallet spelat ut sin roll. Vi såg också över och förtydligade vår roll i , som är det centrala systemet för betalningar mellan banker och andra aktörer i det finansiella systemet. ska även i fortsättningen stödja och säkra den finansiella infrastrukturen genom att tillhandahålla ett centralt betalningssystem för att på så sätt bidra till ett effektivt betalningsväsende och dessutom behålla vår kompetens vid krishantering. Nya utmaningar framöver som finanskrisen höll på att ebba ut arbetade vi intensivt med att modernisera och effektivisera vårt sätt att hantera kontanter i . Vi drog in 50-öringen, och vi fortsatte att förbereda utformningen av nya sedlar och mynt utifrån beslut om att får införa en 200-kronorssedel och ett 2-kronorsmynt. Vi fortsatte dessutom arbetet inför nästa års byggstart för ett nytt kontanthanteringskontor. /11 fattade vi också ett inriktningsbeslut om att utkontraktera driften och supporten av vissa av våra IT-system och datorer. I och med beslutet kommer vi nu att aktivt arbeta med att utforma den framtida IT-verksamheten på så att vi kan säkra rätt kompetensförsörjning och öka våra möjligheter att vara uppdaterade i en snabb teknisk utveckling. Dessa frågor kommer att ta ett stort utrymme i verksamhet . Men även om det verkar som om vi nu för svensk del kan lägga krisens mest akuta kapitel bakom oss, kommer vår verksamhet också att präglas av finanskrisen ännu ett tag framöver. Det är därför viktigt att vi tar till vara allt vi lärde oss av finanskrisen och utvecklar vårt sätt att arbeta inom . Det är också viktigt att vi även i fortsättningen värnar medarbetarnas starka engagemang och höga kompetens. Det är tack vare deras arbete som vår organisation kunnat fungera så effektivt och med så hög kvalitet som den gjort . Jag vill här särskilt tacka alla medarbetare för deras förtjänstfulla insatser . Tillsammans kommer vi också att lyckas hantera de utmaningar vi har framför oss. RIKSBANKSCHEFENS KOMMENTAR 2010/11:RB1 16.42 2010/11:RB1 UPPGIFTER OCH ROLL uppgifter och roll är och en myndighet under . ansvarar för penningpolitiken med målet att upprätthålla ett fast penningvärde. har också i uppdrag att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Ett fast penningvärde prisstabilitet Enligt riksbankslagen ska upprätthålla ett fast penningvärde, vilket innebär att inflationen ska vara låg och stabil. Det ger goda förutsättningar för att tillväxten ska bli gynnsam och uthållig. har preciserat ett mål för inflationen som säger att den årliga förändringen av konsumentprisindex (KPI) ska vara . För att påverka inflationen beslutar om nivån på sin styrränta, den så kallade reporäntan. Reporäntan påverkar andra räntor i ekonomin och i förlängningen den ekonomiska aktiviteten och inflationen. Ett säkert och effektivt betalningsväsende finansiell stabilitet har fått i uppdrag av att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Det innebär att ska verka för stabilitet i det finansiella systemet som helhet. I uppdraget ingår också att ge ut sedlar och mynt. tillhandahåller dessutom ett system, , som hanterar stora betalningar mellan banker och andra aktörer på ett säkert och effektivt sätt. analyserar och övervakar löpande stabiliteten i det finansiella systemet för att tidigt upptäcka förändringar och sårbarheter som kan leda till störningar. Analysen fokuserar främst på de stora svenska bankkoncernerna, finansmarknadens sätt att fungera och den finansiella infrastruktur som behövs för att betalningar ska fungera. I en krissituation kan under vissa förutsättningar ge tillfälligt likviditetsstöd till banker. självständiga ställning är en myndighet under . utser ledamöterna i riksbanksfullmäktige. Riksbanksfullmäktige utser i sin tur ledamöterna i direktion. Fullmäktige ska också övervaka och kontrollera direktionens arbete. har gett en självständig ställning. Det innebär att direktion fattar de penningpolitiska besluten utan att ta direktiv från någon annan. Genom att delegera uppgiften att hålla inflationen låg och stabil till har gett penningpolitiken ett långsiktigt perspektiv och skapat goda förutsättningar för att inflationsmålet ska uppfattas som trovärdigt. Den självständiga ställningen tar sig också uttryck i finansiella oberoende som säkras genom att har rätt att förvalta finansiella tillgångar. förvaltar finansiella tillgångar i första hand för att säkerställa att banken kan uppfylla sitt lagstadgade mål och utföra sina uppdrag. Med utgångspunkt i detta inriktas tillgångsförvaltningen på att uppnå en så hög långsiktig avkastning som möjligt i förhållande till den risk som tas. Öppenhet och kommunikation lägger stor vikt vid att vara öppen och tydlig om bankens verksamheter. En bred krets av utomstående ska kunna förstå vad banken gör och varför. På så sätt ökar trovärdigheten för inflationsmålet på , och det blir lättare att få penningpolitiken att fungera. Öppenhet och tydlighet skapar dessutom förtroende för hur bedömer och hanterar situationen på de finansiella marknaderna. Att är öppen och tydlig i sina bedömningar av den finansiella stabiliteten är en av flera förutsättningar för att ekonomins aktörer ska kunna bilda sig en uppfattning om riskerna i det finansiella systemet och agera därefter. självständiga ställning ställer också stora krav på insyn i bankens verksamheter så att dessa kan granskas och utvärderas. Öppenheten tar sig till exempel uttryck i att på sin webbplats publicerar protokoll och beslutsunderlag från direktionens sammanträden samt protokoll från de penningpolitiska sammanträdena. Dessutom är de modeller som använder i sitt analysarbete både makroekonomiska prognosmodeller och modeller för stresstester av banker offentliga. UPPGIFTER OCH ROLL 2010/11:RB1 16.42 2010/11:RB1 UPPGIFTER OCH ROLL 16.42 resultat uppgår till , vilket är en minskning med jämfört med . Minskningen beror till stor del på orealiserade valutakursförluster om , som medförde att valutainnehavet skrevs ned. förföll dessutom de flesta extraordinära lån som gavs ut med anledning av finanskrisen utan att ersatte dem med nya lån. I och med detta minskade ränteintäkterna med . Till skillnad sålde inget guld , vilket också bidrog till ett lägre resultat jämfört med . Marknadsvärdet på guld- och valutareserven minskade från till , vilket huvudsakligen beror på att värdet på obligationsinnehav skrevs ned till följd av en förstärkning av den svenska kronan. Värdet på tillgångar minskade från till i och med att avvecklade den extraordinära utlåningen till de svenska bankerna. Nyckeltal 2008 2009 2010 Årets resultat (miljarder kronor) 11,2 14,2 0,5 Guld- och valutareserv (miljarder kronor) 220 313 301 Totala tillgångar (miljarder kronor) 700 709 327 Antal årsarbetskrafter 348 351 339 Reporänta (procent) 2,00 0,25 1,25 Kort ränta (SSVX, procent) 1,36 0,20 1,32 Lång ränta (statsobligationer, procent) 2,43 3,30 3,28 BNP (procentuell förändring) 0,6 5,3 5,5 Arbetslöshet (procent) 6,2 8,3 8,4 Inflation, mätt med KPI (procentuell förändring) 3,4 0,3 1,3 Inflation, mätt med KPIF (procentuell förändring) 2,7 1,9 2,1 Anm. I tabellen presenteras utfallet för samtliga poster med undantag för uppgifterna om BNP och arbetslöshet , som anges enligt prognos . KPIF beräknas som KPI med fast bostadsränta. Ett fast penningvärde prisstabilitet ETT FAST PENNINGVäRDE PRISSTABILITET 2010/11:RB1 2010/11:RB1 ETT FAST PENNINGVäRDE PRISSTABILITET Den svenska ekonomin utvecklades starkt , och förhållandena på de finansiella marknaderna förbättrades. Under loppet av höjde reporäntan från till . De extraordinära åtgärder som vidtagits i samband med finanskrisen avvecklades . Genomsnittet för inflationen mätt som den årliga förändringen av KPI var . Årsgenomsnittet för KPIF, där bostadsräntorna hålls oförändrade, uppgick till . Enligt prognos ökade BNP och situationen på arbetsmarknaden förbättrades. Enligt riksbankslagen ska upprätthålla ett fast penningvärde, vilket innebär att inflationen ska vara låg och stabil. har preciserat målet för inflationen till , mätt som årlig procentuell förändring av konsumentprisindex (KPI). som penningpolitiken inriktas mot att uppfylla inflationsmålet ska den stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken i syfte att uppnå hållbar tillväxt och hög sysselsättning. bedriver vad som kallas en flexibel inflationsmålspolitik. Vid varje penningpolitiskt beslutstillfälle beslutar direktion om nivån på reporäntan fram till nästa beslutstillfälle och gör en bedömning av hur reporäntan behöver utvecklas för att penningpolitiken ska vara väl avvägd. En väl avvägd penningpolitik handlar normalt om att hitta en lämplig balans mellan att stabilisera inflationen runt inflationsmålet och att stabilisera realekonomin. Det innebär inte att gör avkall på att inflationsmålet är överordnat. Reporäntan avgör vad bankerna får betala för att låna eller får i ersättning för att placera pengar hos . På så sätt påverkas även andra räntor i ekonomin och i förlängningen den ekonomiska aktiviteten och inflationen. Det tar normalt innan förändringar av reporäntan får full effekt i ekonomin. En vanlig uppskattning är att det tar innan en ränteförändring får fullt genomslag på produktionen och inflationen. Det är därför viktigt för direktion att ha framförhållning när den fattar räntebesluten, vilket innebär att penningpolitiken måste baseras på prognoser. arbets- och beslutsprocess inom penningpolitiken Den ekonomiska verkligheten är komplex. I sitt prognosarbete använder olika modeller som bygger på historiskt observerade samband. Modellerna är givetvis förenklingar av verkligheten men är nödvändiga för att få fram konsistenta prognoser. Modellresultaten kombineras sedan med bedömningar av såväl experter inom olika områden som direktionen. Direktionen håller sex ordinarie penningpolitiska sammanträden där den beslutar om reporäntan. Vid tre av dessa publiceras en utförlig penningpolitisk rapport som innehåller detaljerade prognoser för ekonomin och inflationen samt bedömningar om räntan framöver. Vid de övriga tre sammanträdena publiceras en så kallad penningpolitisk uppföljning som innehåller prognoser för samma variabler som den penningpolitiska rapporten men som är mindre utförlig i sin beskrivning av prognosen. Efter varje penningpolitiskt sammanträde publicerar ett pressmeddelande och håller en presskonferens. Av pressmeddelandet framgår om någon ledamot i direktion reserverat sig mot majoritetens bedömning av det ekonomiska läget och mot besluten om reporäntan och räntebanan, det vill säga utvecklingen av reporäntan . efter varje penningpolitiskt sammanträde publicerar ett penningpolitiskt protokoll. ska också enligt lag lämna en skriftlig redogörelse för penningpolitiken till minst . Den första redogörelsen består av ett särskilt underlag för utvärdering av penningpolitiken som sammanställs till finansutskott. Den andra redogörelsen utgörs av den tredje penningpolitiska rapporten för året. Riksbankschefen besöker också finansutskott för att svara på frågor om penningpolitiken. Verksamheten 2010 påbörjades en normalisering av penningpolitiken. Reporäntan höjdes vid fyra tillfällen , från till . avvecklade också de extraordinära åtgärder som vidtagits . Bland annat upphörde med att erbjuda bankerna lån till längre löptider eftersom bankernas möjligheter att få tag på finansiering förbättrats. tillsatte också en utredning för att belysa relationen mellan den svenska bostadsmarknaden och uppgifter och mål. publicerades även en uppdaterad version av . I samband med detta beslutade direktionen att ta bort toleransintervallet om vid preciseringen av inflationsmålet. Avveckling av extraordinära åtgärder Störningarna på de finansiella marknaderna innebar svårigheter för penningpolitiken. Ökade riskpremier medförde att förändringarna av reporäntan hade mindre effekt än normalt på de marknadsräntor som hushåll och företag möter. De stora sänkningarna av reporäntan innebar dessutom att reporäntans nivå närmade sig noll, vilket begränsade möjlighet att vid behov använda sig av kraftiga räntesänkningar. , liksom många andra centralbanker, vidtog därför extraordinära åtgärder för att förbättra marknadens sätt att fungera och därigenom också få ett bättre genomslag för penningpolitiken. extraordinära åtgärder hade tre övergripande syften. De vidtogs för att säkerställa likviditeten i det svenska finansiella systemet och underlätta de finansiella marknadernas funktionssätt. De var också inriktade på att förstärka penningpolitikens genomslag i en ekonomi som präglades av störningar på dessa marknader (se till exempel webbplats för en komplett redovisning av dessa åtgärder). En av de extraordinära åtgärderna var att erbjuda bankerna lån med längre löptider, både till rörlig och till fast ränta. Ur ett penningpolitiskt perspektiv var syftet med detta att minska den onormalt stora skillnaden mellan reporäntan och marknadsräntorna för att den låga reporäntan skulle få ett större genomslag på de räntor som hushåll och företag mötte.