frsrdg · GY04ER1 · 2011-03-02 00:00:00 — konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (CETS 5) undertecknades 1950. Efterlevnaden av konventionen övervakas av . har sitt säte i och är sammansatt av 47 domare, en från varje land som tillträtt . Medlemsländernas regeringar har rätt att nominera kandidater till domare, men valet sker i den parlamentariska församlingen. Församlingens riktlinjer vid val av nya domare till anger att nomineringsförfarandet i medlemsstaterna bör vara öppet och att både män och kvinnor ska finnas representerade bland de tre kandidaterna. Kandidaterna ska ha erfarenhet av arbete inom MR-sektorn. Som en följd av utvidgning har antalet domstolsärenden ökat kraftigt. Upprepade varningar har framförts i församlingen om att riskerar att förlora sin trovärdighet om eftersläpningen i ärendebehandlingen fortsätter att växa. har det betonats att det är medlemsländernas gemensamma ansvar att garantera att domstolen kan arbeta effektivt även fortsättningsvis. Ett nytt protokoll, nr 14, till (CETS 194) som trädde i kraft möjliggör effektivare ärendebehandling i domstolen. 2.6.2 Uppföljning av verkställighet av beslut De stater som ansluter sig till förbinder sig att erkänna domstolens obligatoriska jurisdiktion. Att domar verkställs är av stor betydelse och utgör en väsentlig del i den europeiska mekanismen för att skydda de mänskliga rättigheterna. har en viktig roll i att övervaka att domarna verkställs. Det faktum att ett antal av domar efter avgörandet inte blivit verkställda riskerar att underminera det system som byggts upp under . För att ta itu med problemet har församlingen föreslagit att ministerkommittén intar en striktare hållning mot de medlemsländer som brister i verkställighet av domar. Församlingen har vidare rekommenderat bl.a. att europeisk domstolspraxis införlivas i den nationella lagstiftningen och att myndigheterna i medlemsländerna effektiviserar verkställigheten av domar. De nationella parlamenten har uppmanats att engagera sig i att följa upp hur domstolens beslut verkställs på nationell nivå. Församlingen har åtagit sig att regelbundet följa domarnas verkställighet. Således är verkställigheten av domarna från en återkommande punkt på dagordningen för det juridiska utskottet och för församlingen. 2.6.3 Avskaffandet av dödsstraffet Rätten till liv är en mänsklig rättighet, och respekt för liv tillhör grundläggande värderingar. Därför ställer kategoriska krav på dödsstraffets avskaffande och har som mål att avskaffa dödsstraffet inte bara i utan i hela världen. har bidragit till att är en zon där dödsstraffet avskaffats, med ett undantag: , som står utanför och är det sista landet i som fortfarande verkställer dödsstraff. Kampen för att avskaffa dödsstraffet gör långsamt men stadigt framsteg världen över. Förekomsten av dödsstraff i några observatörsländer har varit föremål för intensiv bevakning i församlingen som kontinuerligt kritiserat tillämpningen av dödsstraff i och , båda observatörsländer i . /11 hade 46 av rådets 47 medlemsstater ratificerat tilläggsprotokoll nr 6 till som förbjuder dödsstraff (CETS 114). Det är enbart som inte gjort det. Inga avrättningar har dock genomförts i . Den frist för moratoriet som infördes har förlängts av den ryska . Genom ett tilläggsprotokoll till (CETS 187) har dödsstraffet förbjudits även i krigstid och när det råder fara för krig. Tilläggsprotokoll nr 13 kompletterar det förbud mot dödsstraff i fredstid som funnits . Ett beslut om en europeisk dag mot dödsstraffet fattades av , och den infaller . 2.6.4 Mekanismer för att skydda de mänskliga rättigheterna MR-kommissariens redogörelse och verksamhet debatteras regelbundet av församlingen. Vid aprilsessionen presenterade MR-kommissarien sin årliga rapport (CommDH(2010)8). Församlingens stöd till MR-kommissarien är entydigt, och institutionens raska och stadiga framsteg sedan den inrättades 1999 har kontinuerligt fått beröm. MR-kommissarien arbetar oberoende, och hans oberoende ställning anses vara en styrka och en förutsättning för genomförandet av kommissariens uppdrag. Samarbete med institutioner utanför är dock viktigt för uppdraget särskilt med EU, UNHCHR, FN:s flyktingkommissarie och . Församlingen hänvisar frekvent till MR-kommissariens rekommendationer och har efterlyst de nationella parlamentens aktiva stöd för verksamheten. Den europeiska konventionen om förhindrande av tortyr och annan omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning (CETS 126) antogs av ministerkommittén 1987 och trädde i kraft . Konventionen bygger på artikel 3 i till skydd för mänskliga rättigheter och har ratificerats av samtliga medlemsstater. för förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling (CPT), som upprättats enligt konventionen för att undersöka behandlingen av frihetsberövade, inledde sin verksamhet 1990. Kommitténs uppgift är att besöka fängelser, häkten, slutna psykiatriska anstalter och övriga inrättningar i medlemsländerna för att undersöka hur de frihetsberövade behandlas. Kommittén består av en representant för varje medlemsland. Medlemmarna är oberoende experter. De nationella delegationerna nominerar kandidaterna till CPT, men valet sker i ministerkommittén. Församlingen strävar efter att kontinuerligt förbättra proceduren att utse medlemmar i antitortyrkommittén (res. 1540/2007). Kommitténs auktoritet beror enligt parlamentarikerna på medlemmarnas moraliska anseende, professionella kvalifikationer och personliga delaktighet. representant i CPT är doktor . Hans mandatperiod sträcker sig till . 2.6.5 Bekämpning av familjerelaterat våld Det parlamentariska nätverk som följer upp den kampanj mot våld mot kvinnor i nära relationer som pågick 20062008 fortsatte sitt arbete . Nätverkets viktigaste uppgift är att följa och stödja arbetet med att ta fram en europeisk konvention för att bekämpa våld mot kvinnor. En särskild arbetsgrupp inom förhandlar om konventionen som förväntas bli färdig . Europarådsdelegationen har utsett som kontaktperson i nätverket. högtidlighölls FN:s internationella dag för avskaffande av våld mot kvinnor. anordnades i ett seminarium av (S) och (M), i samverkan med Unifem . 2.6.6 Kampanj för att stoppa sexuellt våld mot barn Vid ett högnivåmöte i lanserades kampanj för att stoppa sexuellt våld mot barn. Kampanjen kommer att pågå , och huvudmålen med kampanjen är dels att få 47 medlemsländer att ansluta sig till konventionen om att skydda barn mot sexuellt utnyttjande och sexuell misshandel (den s.k. Lanzarotekonventionen), dels att sprida kunskap om sexuellt våld mot barn. deltog i egenskap av ordförande i underutskott för barnfrågor. Hon betonade i sitt anförande vikten av en stark lagstiftning på området och barnvänliga miljöer vid förhör där barnperspektivet ska vara i centrum samt behovet av stöd även efter en rättsprocess. antog den parlamentariska församlingen en rekommendation om övergrepp på barn i institutioner: åtgärder till skydd för offren (dok. 12358, rek. Rapporten tar upp den svåra situation som många barn i har utsatts för inom olika institutioner, såsom internatskolor, fosterhem och vårdanstalter, och i religiösa sammanhang. Rekommendationen uppmanar regeringar och parlament att ge fullt stöd till kampanj. Den parlamentariska församlingen har utarbetat en som ger en översikt av Lanzarotekonventionen och tips om hur nationella parlament kan arbeta med frågorna samt konkreta exempel på hur olika länder har lagstiftat. lanserades vid den parlamentariska församlingens januarisession 2011. Ett parlamentariskt nätverk för kontaktpersoner inom församlingen för kampanjen har skapats, och det hade sitt första möte i . Europarådsdelegationen har utsett som kontaktperson i nätverket. hade det gått konvention om de mänskliga rättigheterna antogs. För att uppmärksamma det tog MR-kommissarien i samarbete med den ryska initiativ till en vandringsutställning om människorättskämpen, fysikern och mottagaren av som grundade rättigheter i dåvarande . Utställningen speglade de områden och de missförhållanden som engagerade Sacharov och där han alltid tog ställning för den enskilda människans rätt till demokratiska fri- och rättigheter. Utställningen invigdes under den parlamentariska församlingens januarisession i . var det första av medlemsländer som tog emot utställningen. Den visades i för att därefter vandra vidare till , , och övriga medlemsländer. Den gästbok som medföljde utställningen och i samlade mer än 200 namnunderskrifter kommer efter utställningen att överlämnas till Memorial i . gästades den parlamentariska församlingen av president , president och president , premiärministrarna från och från , vicekansler och utrikesminister samt premiär- och utrikesminister från . Vidare gästades församlingen av FN:s generalsekreterares särskilde representant för Civilisationernas Allians , generalsekreterare åtföljd av biträdande generalsekreteraren , vicepresidenten i och biträdande direktör . Följande utrikesministrar gästade församlingen: från , från , från , i egenskap av ordförande i ministerrådet , samt från och från , i egenskap av inkommande ordförande i ministerrådet (Milošoski och Davutoğlu ). Övriga gäster som talat till församlingen har varit från , på temat alla barns lika rätt till utbildning, och , rektor för École des Hautes en Sciences Sociales i , över demokratins utmaningar . 2.8 Priser och utmärkelser har församlingen delat ut ett årligt pris till den europeiska stad, kommun eller region som på ett föredömligt sätt arbetat för att stärka Europasamarbetet. utgörs av ett underutskott i församlingens miljö- och jordbruksutskott. Europapriset 2010 tilldelades den ukrainska staden . årliga museipris har utdelats . Dess syfte är att främja kännedom om historia och kulturarv. utgörs av församlingens utskott för kultur, vetenskap och utbildning, och beslutsunderlag läggs fram av det europeiska museiforumet. tilldelades priset Portimão Museum i , . 3 Den svenska delegationen Eftersom 2010 var ett valår i utgjordes Europarådsdelegationen av två olika konstellationer med brytpunkt , Den svenska delegationen består av sex ordinarier ledamöter och sex suppleanter. Samtliga tolv ledamöter deltar aktivt i församlingen och dess organ, dock har endast sex röster vid voteringar i plenum. 3.1 Delegationens sammansättning den 1 januari31 oktober (M), delegationens ordförande (S), delegationens vice ordförande de (M) Fördelningen på församlingens utskott och underutskott såg ut enligt följande (utskottsersättare inom parentes): Ständiga utskottet (består av delegationsordförande och utskottsordförande): , Politiska utskottet: ordförande, (, ) för : , , ex officio för externa relationer: ordförande, ex officio för förebyggande av konflikt genom dialog och försoning: ex officio Utskottet för juridiska frågor och mänskliga rättigheter: de , (Acketoft, ) för mänskliga rättigheter: för bekämpning av brottslighet och terrorism: de (Acketoft) för minoriteters rättigheter: de för intervjuer med domarkandidater: Acketoft, Utskottet för ekonomi och utveckling: Lilliehöök, Yazdanfar (, ) för internationella ekonomiska relationer: Lilliehöök vice ordförande () för utveckling av turistnäringen: Lilliehöök () Utskottet för social-, hälsovårds- och familjefrågor: de , (Acketoft, ) för barnfrågor: ordförande (de ) för sociala stadga: Acketoft (de ) Utskottet för migrations-, flykting- och befolkningsfrågor: Acketoft vice ordförande, (, ) för migrationsfrågor: Acketoft vice ordförande () Utskottet för kultur, vetenskap och utbildning: vice ordförande, (Lilliehöök, ) för kulturarv: (Lilliehöök) för ungdom och sport: Utskottet för miljö- och jordbruksfrågor samt lokala och regionala ärenden: , (, Yazdanfar) för hållbar utveckling: () för lokal och regional demokrati: () för jordbruk och livsmedel: Utskottet för jämställdhet mellan kvinnor och män: , (de , Yazdanfar) om våld mot kvinnor: () för att främja kvinnors deltagande i beslutsprocesser: vice ordförande Utskottet för granskning av medlemsländernas uppfyllande av sina åtaganden (granskningsutskottet; medlemmarna utses av partigrupperna): , de , , , ex officio Utskottet för immunitet, stadge- och procedurfrågor: Lilliehöök Det (Group of Peoples Party, EPP/CD) 202 medlemmar: , de , , Den socialistiska gruppen (, SOC) 181 medlemmar: , , , , , Yazdanfar Alliansen för liberaler och demokrater () 98 medlemmar: , Acketoft Den europeiska demokratiska gruppen () 94 medlemmar Den förenade europeiska vänstern (Group of the Unified European Left, UEL) 31 medlemmar Därutöver finns ett trettiotal delegater som inte tillhör någon partigrupp. De politiska styrkeförhållandena i församlingen påverkar sammansättningen av sessionernas talarlistor samt de ekonomiska bidrag partigrupperna får via församlingens budget. 3.2 Delegationens sammansättning den 1 november31 december de (M), delegationens ordförande (S), delegationens vice ordförande Fördelningen på församlingens utskott och underutskott såg ut enligt följande (utskottsersättare inom parentes): Ständiga utskottet (består av delegationsordförande och utskottsordförande): de , Politiska utskottet: ordförande, de (, ) för : , ex officio för externa relationer: de , ex officio för förebyggande av konflikter genom dialog och försoning: , ex officio Utskottet för juridiska frågor och mänskliga rättigheter: de , (, ) för mänskliga rättigheter: för bekämpning av brottslighet och terrorism: de för minoriteters rättigheter: de för intervjuer med domarkandidater: Utskottet för ekonomi och utveckling: , (Cederbratt, ) Utskottet för social-, hälsovårds- och familjefrågor: , (de , ) för barnfrågor: ordförande (de ) för sociala stadga: (de ) Utskottet för migrations-, flykting- och befolkningsfrågor: Cederbratt, (Acketoft, ) för migration: Acketoft () för flyktingar: Cederbratt Utskottet för kultur, vetenskap och utbildning: , andre vice ordförande (, ) för mediefrågor: () Utskottet för miljö- och jordbruksfrågor samt lokala och regionala ärenden: , (, ) för hållbar utveckling: () Utskottet för jämställdhet mellan kvinnor och män: Acketoft, (de , ) om våld mot kvinnor: för att främja kvinnors deltagande i beslutsprocesser: vice ordförande (de ) för människohandel: Acketoft Utskottet för granskning av medlemsländernas uppfyllande av sina åtaganden (granskningsutskottet; medlemmarna utses av partigrupperna): de , , ex officio Det (Group of Peoples Party, EPP/CD) 202 medlemmar: de , , och Den socialistiska gruppen (, SOC) 181 medlemmar: , , , , , Alliansen för liberaler och demokrater () 98 medlemmar: , Acketoft Den europeiska demokratiska gruppen () 94 medlemmar Den förenade europeiska vänstern (Group of the Unified European Left, UEL) 31 medlemmar 4 Huvudområden för församlingens verksamhet 4.1.1 Granskning av hur medlemsländerna uppfyller sina åtaganden Församlingens granskningsutskott har varit verksamt (res. 1115) och har till uppgift att kontinuerligt granska att alla medlemsländer respekterar grundläggande principer och uppfyller de åtaganden som gjorts i samband med att landet blivit medlem. Att utvärdera granskningsverksamheten utgör dessutom en del av uppföljningen av det tredje toppmötet. ledamöter nomineras av de fem politiska grupperna (i motsats till de andra utskotten där medlemmarna utses av de nationella delegationerna) och utses av byrån. Härutöver ingår ordförandena i de politiska och juridiska utskotten ex officio. En granskning inleds med ett skriftligt yttrande från två rapportörer som utsetts av utskottet och som ska representera olika politiska grupperingar. Två ledamöter från det granskade landets nationella delegation ingår också i granskningsutskottet, men utan rätt att delta i utskottets voteringar. möten är inte offentliga. Verksamheten i granskningsutskottet bygger dels på samarbete med de nationella delegationerna, dels på dialog med ministerkommitténs granskningsenhet. Framgångsrik granskning förutsätter samarbetsvilja från det granskade landets och dess myndigheters sida. För att skaffa sig en detaljerad bild över utvecklingen besöker utskottsdelegationer de aktuella länderna. 12275, res. 1747) utgjorde grunden för den årliga debatten om läget för demokratin i . Årsrapporten redogjorde för granskning av tio länder: , , , och , , , , , och . Utskottet skaffar sig en detaljerad bild över utvecklingen i de länder som är föremål för granskning genom besök på plats. Samarbetet får sin konkreta innebörd när det berörda landet genomför och tillämpar granskningsrapportens rekommendationer. Att landet i fråga genomför dessa rekommendationer följs upp genom en dialog med landet som påbörjas efter avslutad granskning. En sådan dialog pågår mellan utskottet och fyra medlemsländer: , , och . Vid höstsessionen debatterades de demokratiska institutionerna i (dok. 12357, res. Församlingen välkomnade den nya regeringskoalitionen och dess ambitiösa reformpaket men poängterade faran i att gå för snabbt framåt. Parlamentariska processer måste få ta sin tid och det är viktigt att ges möjlighet att granska ny lagstiftning. Det återstår en rad viktiga områden där förbättringar krävs i : valsystemet, åklagarväsendet, anti-korruption och lagstiftning på det civilrättsliga området. För att uppnå politisk stabilitet på lång sikt krävs att regeringen och oppositionen kommer överens om konstitutionella ändringar vad gäller tydlig maktdelning med kontrollfunktioner. Slutligen uttryckte församlingen oro över utvecklingen av situationen på yttrandefrihetsområdet. var kritisk till utvecklingen i landet och uppmanade både regeringssidan och oppositionen att gå från ord till handling och genomföra nödvändiga reformer. de utsågs till medrapportör vad gäller den fortsatta granskningen av . Vid debatten om genomförandet av presidentvalet i respektive framhöll de , som deltagit i valobservationerna, att genomförandet av valet under valdagen varit bra men att det faktum att vallagen ändrats på flera områden kort före valdagen är oroande. 4.2.1 Situationen i Kosovo Vid junisessionen presenterade sin rapport om situationen i Kosovo och roll (dok. 12281, rek. 1923, res. Utgångspunkten i rapporten var inte den kontroversiella frågan om Kosovos status utan principen att folket i Kosovo ska ha samma rätt till demokrati och mänskliga rättigheter som andra människor i , oavsett om Kosovo ses som ett självständigt land eller inte. Rapportören konstaterade att det finns många svårigheter för Kosovo att hantera såsom etniska konflikter, ekonomisk utveckling, korruption, stärkande av rättsstaten och utveckling av tull och polis. Församlingen antog rapporten och underströk att bör spela en mer aktiv roll i Kosovo särskilt vad gäller utvecklingen av rättsstaten. Rapportören informerade även ministerkommittén i ärendet och gjorde en uppföljande studieresa till inför valet . Vid aprilsessionen debatterade församlingen den senaste utvecklingen i (dok. 12223, res. 1727) vid en s.k. brådskande debatt. Representanter från fanns på plats. Frågan gällde främst avrättningen av två vitryska medborgare men även det faktum att inte inbjudit några valobservatörer till landets lokalval . Även den dåliga behandlingen av landets polska minoritet debatterades. Församlingen beslutade att fortsättningsvis inte ha några officiella kontakter på hög nivå med företrädare för . Landets ansökan om särskild gäststatus kan inte bli aktuell innan landet infört moratorium på dödsstraff. Församlingen kommer även fortsättningsvis att noga följa utvecklingen i . Vid januarisessionen debatterades situationen i (dok. 12117, res. Församlingen uttryckte frustration över den långsamma fredsprocessen, men man såg på president personliga engagemang med tillförsikt. uppmanades att upphöra med nya bosättningar utanför sina gränser och återuppta förhandlingarna om en palestinsk stat. uppmuntrade det palestinska lagstiftande rådet att ansöka om partnerskap för demokrati. attackerade israelisk militär en konvoj som var på väg mot , vilket ledde till nio turkiska aktivisters död. Attacken skedde på internationellt vatten och bröt mot internationell rätt. Under junisessionen hölls en brådskande debatt om den uppblossande stämningen i (dok. 12308, res. 1748), och underströk vikten av en oberoende, klar och tydlig internationell utredning av händelsen. 4.2.4 Konsekvenserna av kriget mellan och En aktuell debatt om konsekvenserna av kriget mellan och hölls under aprilsessionen. Utgångspunkten för debatten var en föredragning av chefen för den internationella undersökningsmissionen, ambassadör , och från svensk sida uttryckte både och de sin otillfredsställelse med det svaga agerandet från rysk sida. , däremot, hade levt upp till de flesta av sina åtaganden, vilket man borde tala om i klartext. 4.2.5 Politiska konsekvenser av den ekonomiska krisen Den ekonomiska krisen har även gett återverkning på den demokratiska utvecklingen i . Extrema politiska partier på både vänster- och högerkanten har gynnats då den svåra ekonomiska situationen tillskrivs sittande regeringar. Vid junisessionen debatterades de politiska konsekvenserna av den ekonomiska krisen (dok. 12282, res. 1745), och församlingens medlemsländer uppmanades att arbeta hårdare med finansiell styrning och granskning. påpekade att befolkningen i flera länder i är missnöjd med sitt lands ekonomiska utveckling och att vi bör beakta förhållandet mellan det ekonomiska tillståndet och den demokratiska utvecklingen i landet. Hon refererade till statstjänstemännens demonstrationer i och manifestationerna mot kapitalism i som exempel. 4.3 Juridiska frågor och mänskliga rättigheter Romerna är den största minoriteten i och finns representerade i nästan samtliga av medlemsländer. Dessa länder har en skyldighet att se till att romers levnadsvillkor förbättras och att deras mänskliga rättigheter respekteras fullt ut. Trots detta fortsätter romerna att vara en utsatt och diskriminerad grupp. Vid junisessionen debatterades situationen för romer i och aktiviteter (dok. 12174, rek. 1924, res. 1740) och församlingen uttryckte bestörtning över den anti-romska våg som sköljt över . måste öka sitt engagemang och göra sina insatser mer kända för att undvika att det bestående regelverket blir urvattnat eller missförstått. Vid en brådskande debatt under oktobersessionen debatterades åter romafrågor (dok. 12386, res. 1760) då några av medlemsländers ledare använt en retorik där romer anklagades för brottslighet. Vikten av ökad nationell säkerhet har fått en mer framträdande roll i den politiska debatten och ibland används diskriminerande uttryck som gör vissa etniska grupper till syndabockar, konstaterade församlingen. 4.3.2 Genomförande av konvention om mänskliga rättigheter Framtiden för för de mänskliga rättigheterna diskuterades vid ett högnivåmöte i Interlaken, , och följdes upp vid en debatt i församlingen då man diskuterade ett effektivt genomförande av konvention om mänskliga rättigheter: Interlakenprocessen (dok. 12221, res. De nationella parlamenten har en viktig roll att spela vad gäller att hålla nere strömmen av klagomål som skickas till genom att försäkra sig om att nya lagar stämmer överens med konventionen. Det är även viktigt att domslut verkligen verkställs fullt ut i det aktuella landet; annars hotas domstolens trovärdighet. fungerar som parlamentariska dimension. Av 33 medlemsländer ingår 9 inte i (, , , , , , , och ), men deras parlamentariska delegationer har rätt att delta i den årliga debatten i om aktiviteter. generalsekreterare medverkade vid höstsessionen i den utvidgade församlingens årliga debatt om (dok. 12340, res. Årets debatt ägde rum då den globala ekonomin börjat öka efter den omskakande finansiella krisen. Den utvidgade församlingen varnade dock för att den ekonomiska återhämtningen är som svagast i euroområdet där länder borde ta itu med sina skulder och följa finansiella regler. En striktare översyn av finansiella transaktioner och bättre transparens vid hantering av riskkapital efterlystes.