frsrdg · GY04RB1 · 2011-01-01 00:00:00 — Återhämtningen i världshandeln gynnade den svenska exporten. En kombination av starka offentliga finanser, ett högt hushållssparande och optimism bland hushållen skapade dessutom förutsättningar för fortsatt stark konsumtion. Investeringarna väntades också öka snabbt. reviderade upp sin prognos för BNP-tillväxten 2010 och 2011, och reviderades prognosen upp ytterligare. Resursutnyttjandet bedömdes ha ökat i takt med att situationen på arbetsmarknaden förbättrats. Tillsammans med den starka tillväxten gjorde det att resursutnyttjandet bedömdes vara något högre än vad som antogs . Resursutnyttjandet väntades öka successivt i takt med återhämtningen i ekonomin. direktion beslutade att höja reporäntan till och till . Inflationstrycket i var lågt till följd av det svaga konjunkturläget i omvärlden, låga arbetskostnader för svenska företag och en starkare krona, men det förväntades stiga i takt med att konjunkturen förstärktes. Därför bedömde direktionen, på samma sätt som vid tidigare tillfällen , att reporäntan behövde höjas gradvis mot mer normala nivåer. justerades dock prognosen för reporäntan på ned i förhållande till prognosen . Direktionen bedömde att reporäntan inte behövde höjas lika mycket mot bakgrund av den svaga utvecklingen i omvärlden och det låga inflationstrycket i . Prognosen för reporäntan var i princip oförändrad jämfört med oktober. Vid de penningpolitiska mötena och reserverade sig vice riksbankschef och vice riksbankschef mot beslutet att höja räntan och mot reporäntebanan i den penningpolitiska rapporten respektive uppföljningen. De förordade en oförändrad reporänta vid båda mötena och en reporäntebana som sedan gradvis skulle stiga mot vid prognosperiodens slut. De ansåg att huvudscenariots räntebana innebar en mer åtstramande penningpolitik än vad som framgick av den penningpolitiska rapporten respektive uppföljningen. Om den räntebanan blev trovärdig, skulle den leda till en större förstärkning av kronan än i rapportens eller uppföljningens prognos och betydligt högre långa marknadsräntor än de som var aktuella för prognosen. Detta skulle sänka inflationen och höja arbetslösheten. och uppfattning att huvudscenariots räntebana skulle leda till en större förstärkning av kronkursen än vad som bedömdes i prognosen grundades bland annat på uppfattningen att utländska styrräntor skulle komma att stiga långsammare än vad som bedömdes i prognosen. forskning 2010 Syftet med forskning är att ta fram modeller och verktyg för de analyser som direktionen behöver göra för att kunna fatta sina beslut. De forskare som är anställda på arbetar också som interna rådgivare vid bankens analysarbete. Forskningen ökar möjligheter att möta de utmaningar som uppstår i arbetet med att hålla inflationen låg och stabil och värna om den finansiella stabiliteten. forskning är främst inriktad på områden som har direkt betydelse för bankens verksamhet, exempelvis penningpolitik, bankväsende och finansiella marknader. I verksamheten ingår även att utveckla analysmetoder. Resultaten av forskning publiceras bland annat i internationella vetenskapliga tidskrifter. Detta säkrar att forskningens kvalitet blir utvärderad på ett objektivt sätt enligt internationella normer. Forskningens resultat sprids genom presentationer vid andra centralbanker och universitet samt på vetenskapliga konferenser. Insikterna från forskningen sammanfattas även genom artiklar i och valutapolitik. forskare arbetade också med analyser av dagsaktuella frågor som exempelvis osäkerhetsintervallen kring räntebanan och faktorer som bestämmer huspriser. I detta sammanhang kan man särskilt nämna artikeln kommunikation av makroekonomisk osäkerhet som publicerades i årets första nummer av Penning- och valutapolitik. Artikelns författare beskriver där hur en centralbank kan beräkna osäkerhetsintervall kring den publicerade räntebanan. Den finansiella krisens efterverkningar på världens ekonomier har rest ett antal nya frågor om bland annat hur det finansiella systemet är kopplat till den reala ekonomin och hur arbetsmarknaden fungerar. forskare deltar därför bland annat i ett europeiskt nätverk av centralbanksforskare som utvecklar ekonomiska modeller som kan användas för att analysera allvarliga risker i det finansiella systemet och deras kopplingar till makroekonomin. arrangerade en internationell forskningskonferens, Arbetsmarknaden och makroekonomin. Där diskuterade ledande forskare bland annat arbetsmarknadens roll för den makroekonomiska utvecklingen och hur kopplingar mellan arbetsmarknaden och den övriga ekonomin bättre kan integreras i de prognosmodeller som centralbanker använder. De presenterade också forskning som försöker belysa samspelet mellan institutioner och friktioner på arbetsmarknaden, utbytte erfarenheter av hur dessa i sin tur påverkat arbetsmarknadens anpassningsförmåga efter tidigare kriser och diskuterade vilka konsekvenser detta får för penningpolitiken. Uppföljning penningpolitik utvärderas av finansutskott. Till denna utvärdering sammanställer en skriftlig redogörelse Underlag för utvärdering av penningpolitiken som publiceras efter den första penningpolitiska rapporten för året. Redogörelsen kommer att överlämnas till . Inflationen 2010 Från att ha varit negativ steg inflationen mätt med KPI till och början av 2010, och höll sig kvar runt den nivån fram (se diagram 5). Nedgången förklarades främst av att den kraftigt sänkta reporäntan hade pressat ned bostadsräntorna. lämnade reporäntan oförändrad, vilket gradvis minskade de fallande bostadsräntornas negativa effekt på KPI. Därefter började bostadsräntorna stiga igen, vilket bidrog till uppgången i KPI. Höjningarna av reporäntan bidrog till att KPI steg snabbare . Till uppgången bidrog även högre energipriser. KPI, KPIF och KPIF exklusive energi, årlig procentuell förändring -2 -1 0 1 2 3 4 5 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 KPI KPIF KPIF exklusive energi Källa: SCB. I genomsnitt uppgick KPI-inflationen till , vilket kan jämföras 2009 (se tabell 1). Mätt med KPIF, det vill säga KPI med fast bostadsränta, var den underliggande inflationen och mycket nära den underliggande inflationen året innan. KPIF exklusive energipriser steg 2010. Jämförelse mellan olika inflationsmått, årlig procentuell förändring 2008 2009 2010 KPI 3,4 0,3 1,3 KPIF 2,7 1,9 2,1 KPIF exklusive energi 2,0 2,3 1,7 Källor: SCB och . Realekonomisk utveckling ökade BNP enligt prognos . Ökningen var nästan lika stor som fallet var året innan (se diagram 6). Uppgången var bred och samtliga delar av försörjningsbalansen utvecklades starkt. Uppgången berodde huvudsakligen på att världshandeln återhämtade sig och att konjunkturen i omvärlden blev starkare, men även på att den inhemska efterfrågan utvecklades starkt . BNP-tillväxten i blev också betydligt starkare än den i och euroområdet. BNP i , årlig procentuell förändring -6 -4 -2 0 2 4 6 8 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Den streckade stapeln avser prognos . Källor: SCB och . Arbetsmarknaden utvecklades också starkare än förväntat. Historiskt sett brukar utvecklingen på arbetsmarknaden släpa efter BNP-tillväxten. Eftersom BNP hade fallit så kraftigt förväntade sig de flesta prognosmakare att arbetslösheten skulle öka kraftigt . Arbetsmarknaden förbättrades dock påtagligt och arbetslösheten började minska (se diagram 7). Arbetslösheten i , procent av arbetskraften, säsongsrensade data 0 2 4 6 8 10 12 14 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2010 Arbetslöshet, Arbetslöshet, 15-74 år Den streckade linjen avser prognos . Källor: SCB och . Som ett sammanfattande mått på utvecklingen av realekonomin används ofta något mått på resursutnyttjandet. Det finns dock inget entydigt sätt att mäta detta, och använder ett antal olika indikatorer för att bedöma resursutnyttjandet. Exempel på sådana mått är BNP-gapet och timgapet, som mäter BNP:s och de arbetade timmarnas procentuella avvikelser från deras respektive potentiella nivåer (se diagram 8). Om respektive mått är positivt, det vill säga om BNP och de arbetade timmarna ligger över sina potentiella nivåer, betyder det att aktivitetsnivån i ekonomin är hög och att resurserna i ekonomin används i högre utsträckning än normalt. Motsatsen gäller när måtten är negativa. Enligt båda dessa mått var resursutnyttjandet lägre än normalt . Det framgår av diagram 8 att arbetsmarknaden och 2010 inte utvecklades lika svagt som vid den kraftiga konjunkturnedgången då timgapet var lika stort som BNP-gapet. BNP-gap och timgap, procentuell avvikelse från potentiell nivå -8 -6 -4 -2 0 2 4 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013 Timgap BNP-gap Anm. BNP-gap avser den faktiska BNP:s avvikelse från BNP-trenden, beräknad med hjälp av en produktionsfunktionsansats som är ett mått som introducerade (se fördjupningen Drivkrafterna bakom trenderna i ekonomin kan analyseras med en produktionsfunktion i Penningpolitisk rapport ). Timgap avser skillnaden mellan det faktiska antalet arbetade timmar och bedömning av trenden för arbetade timmar. De streckade linjerna avser prognos . Källor: SCB och . Statistik Enligt riksbankslagen ska löpande offentliggöra statistiska uppgifter om valuta- och kreditförhållanden. Konkret ansvarar för statistik som rör betalningsbalansen, finansmarknaden, omsättningen på penning- och obligationsmarknaden samt räntor och valutor. Statistiken över såväl finansmarknaden som betalningsbalansen produceras och publiceras på uppdrag av (). ansvarar dock för statistikens kvalitet, innehåll och utveckling. För är tillgången på ekonomisk statistik med hög kvalitet en förutsättning för att banken ska kunna bedöma den ekonomiska utvecklingen och i förlängningen fullgöra sina uppdrag. följer därför regelbundet utvecklingen av den ekonomiska statistiken och hade diskussioner med SCB om kvalitetsgranskningen av denna. samlar in och publicerar daglig omsättningsstatistik från primära penningpolitiska motparter och motparter i valutatransaktioner. Därutöver sammanställs och publiceras räntor och valutor på webbplats. Mot bakgrund av erfarenheterna från den finansiella krisen har inlett en satsning för att förbättra statistiken inom värdepappersområdet. lämnade ett förslag till om att ändra riksbankslagen så att får rätt att också samla in uppgifter om emitterade värdepapper. Den föreslagna lagändringen skulle göra det möjligt för att bättre följa och analysera värdepappersfinansieringen hos såväl banker som icke-finansiella företag och på så sätt utveckla analysen av stabiliteten i det finansiella systemet. slutförde också en förstudie om utvecklingen av en databas med svenska värdepapper. Som ett första steg i att skapa ett heltäckande register för svenska värdepapper införde ett system för att ta emot och lagra sådana leveranser från Euroclear som gäller svenska värdepapper emitterade i . kommer dessa uppgifter efter bearbetning också att levereras vidare till Europeiska (Database (CSDB). infördes nya blanketter för rapportering från monetära möta ökade behov av finansmarknadsstatistik hos flera användare, bland annat ECB. I samband med detta ändrade föreskrifterna och de allmänna råden om instituts rapportering av finansmarknadsstatistik (RBFS 2010:1). fortsatte dessutom arbetet med att anpassa statistiken till kommande förändringar i den internationella standarden för betalningsbalansen. bedriver projektet i samarbete med SCB. Arbetet harmoniseras också inom EU. Vidare började arbetet med att skapa ett sammanhållet system för statistik och prognoser till stöd för policyarbete utifrån direktionens investeringsbeslut . Systemet benämns Databibliotek och ska tas i bruk successivt . Ett säkert och effektivt betalningsväsende I och med att den ekonomiska återhämtningen blev starkare och de finansiella marknaderna fungerade allt bättre avvecklade de extraordinära åtgärder som vidtagits för att säkra tillgången till likviditet och kreditgivning i . deltog också aktivt i det omfattande arbetet med att reformera de nationella och internationella regelverken och förbättra tillsynen på det finansiella området så att risken för nya finansiella kriser kan minimeras. Direktionen beslutade vidare att även i fortsättningen ska tillhandahålla betalningssystemet . Arbetet med att modernisera svenska sedlar och mynt fortsatte, och beslutade att ändra riksbankslagen så att får ge ut två nya valörer en 200-kronorssedel och ett 2-kronorsmynt. har fått i uppdrag av att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Uppdraget har enligt tolkning en vid innebörd och omfattar i praktiken ett ansvar för stabiliteten i det finansiella systemet. Det finansiella systemet består av aktörer (exempelvis banker) och marknadsplatser där aktörerna verkar, finansiella marknader, infrastruktur som möjliggör betalningar och utbyten av värdepapper samt ett regelverk i form av lagstiftning, regleringar och andra normer. Systemets grundläggande funktioner är att förmedla betalningar, omvandla sparande till finansiering (kapitalförsörjning) och hantera risker. praktiska arbete inom ramen för uppdraget omfattar ett flertal olika deluppgifter. arbetar förebyggande för att minska sannolikheten för att en finansiell kris uppstår och har beredskap för att kunna hantera en kris om en sådan trots allt uppstår. har också ansvaret för att ge ut sedlar och mynt. Banken tillhandahåller dessutom ett system för betalningar i svenska kronor mellan bankerna, det så kallade RIX-systemet (se figur 1). arbete för att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende Inhämta och analysera information om det finansiella systemet samt sprida information och kunskap om det Löpande analysera och övervaka utvecklingen såväl i det finansiella systemet som i ekonomin i övrigt Förebygga hot mot den finansiella stabiliteten genom att informera och varna för risker som byggs upp Påverka det finansiella regelverket så att det bidrar till stabilitet och effektivitet Krishantering Hantera en finansiell kris om en sådan uppstår, till exempel genom att vid behov på olika sätt tillföra likviditet till systemet Operativa uppgifter Ge ut sedlar och mynt Tillhandahålla ett centralt betalningssystem som banker och andra aktörer kan använda för att göra stora betalningar Finansiell stabilitet har valt att definiera finansiell stabilitet som att det finansiella systemet kan upprätthålla sina grundläggande funktioner och dessutom har motståndskraft mot störningar som hotar dessa funktioner. strävar efter att förebygga hot mot den finansiella stabiliteten genom att löpande följa utvecklingen i det finansiella systemet och i ekonomin i övrigt samt genom att informera om och varna för risker som byggs upp. Om en finansiell kris trots allt uppstår har möjlighet att hantera denna och kan vid behov snabbt tillföra pengar till det finansiella systemet. och finansiell stabilitet under normala förhållanden En viktig del i arbete med finansiell stabilitet är att förebygga finansiella kriser. Målet är att förmå banker och andra aktörer på de finansiella marknaderna att uppmärksamma och åtgärda de risker som identifieras. De fyra stora bankkoncernerna i står i fokus för övervakning då de spelar en central roll för betalningsförmedling och kreditförsörjning. bevakar även de svenska och de internationella finansiella marknaderna eftersom bankerna är beroende av dessa för att finansiera sig och för att hantera risker. En annan viktig del i löpande analys är att följa utvecklingen bland bankernas låntagare, i och utomlands, eftersom krediter ofta utgör en potentiell källa till stora förluster. Dessutom övervakar den finansiella infrastrukturen med utgångspunkt i de delar som är väsentliga för att de finansiella marknaderna och allmänhetens betalningar ska fungera väl. I det förebyggande arbetet har enligt lag inga tvingande verktyg för att påverka aktörerna i det finansiella systemet. verkar i stället i första hand genom att offentligt och i dialog med aktörerna i det finansiella systemet uppmärksamma på och varna för risker och händelser som kan innebära hot mot den finansiella stabiliteten. strävar efter att vara så öppen, tydlig och förutsägbar som möjligt i sin kommunikation om den finansiella stabiliteten. kommunicerar sin syn på den finansiella stabiliteten på flera olika sätt. Bland annat publicerar rapporten stabilitet där direktionen presenterar sin bedömning av de stora bankernas motståndskraft mot oväntade händelser och lyfter fram potentiella risker mot den finansiella stabiliteten. Därutöver utvärderar kontinuerligt den svenska infrastrukturen och publicerar resultaten av dessa utvärderingar i separata publikationer. bedömningar presenteras vidare i tal och i artiklar som publiceras i olika tidskrifter. beskriver det finansiella systemet, hur det är uppbyggt och vilka aktörer som verkar i detta i publikationen Den svenska finansmarknaden. har också möjlighet att påverka utformningen av lagar och regler för tillsyn och krishantering genom att svara på remisser och genom att delta aktivt i arbetet i flera internationella organisationer. Det internationella samarbetet är viktigt inte minst för att kontinuerligt anpassa och förstärka formerna för samordnad övervakning och tillsyn mellan nationella myndigheter. och finansiell stabilitet i en kris Det finansiella systemet är starkt sammanlänkat, vilket innebär att ett problem som uppstår i en bank snabbt kan sprida sig till andra banker. Det beror på att bankerna ofta lånar av varandra, ofta lånar ut till samma grupper av låntagare och är beroende av samma finansiella marknader. De är också utsatta för samma typ av störningar. Den ökade globaliseringen innebär att förtroende- och likviditetskriser som drabbar banker i omvärlden kan sprida sig till de svenska bankerna. Om en finansiell kris inträffar delar , , och Riksgälden ansvaret för att hantera krisen på ett sätt som minimerar de samhällsekonomiska kostnaderna. krishantering kan delas in i tre huvudsakliga moment: tillförsel av likviditet till det finansiella systemet, kommunikation av bedömningar och samarbete med myndigheter i och utlandet. upprätthåller likviditeten i det finansiella systemet genom att se till att systemets aktörer får tillgång till kortfristig finansiering i svenska kronor. Vid behov kan också erbjuda lån i annan valuta. kan ge likviditetsstöd till enskilda institut på särskilda villkor. Sådant likviditetsstöd syftar till att förhindra att en bank tvingas ställa in sina betalningar och att de effekter en sådan händelse kan ge upphov till sprids i hela systemet. Särskilda villkor kan exempelvis innebära att accepterar andra särskilda säkerheter än de som är gångbara vid övriga utlåning. och svenska företag som står under tillsyn kan få sådant stöd om det finns synnerliga skäl. Ett sådant synnerligt skäl är enligt om ett institut bedöms vara systemviktigt i den situation som för tillfället råder. För att kunna hantera en kris effektivt måste också ständigt hålla sin krisorganisation aktuell. En förutsättning för detta är att löpande gör stabilitetsanalyser som ger en god kännedom om det finansiella systemet. Dessutom måste upprätthålla en praktisk krishanteringsförmåga under normala förhållanden. organiserar därför egna krisövningar och deltar även i övningar tillsammans med andra svenska och utländska myndigheter, i första hand tillsynsmyndigheter och finansdepartement, för att värdera och förbättra krisberedskapen. I takt med att bankernas gränsöverskridande verksamhet har ökat har det blivit allt viktigare att genomföra krisövningar där myndigheter från olika länder deltar. Finansiell krishantering har också blivit en profilfråga för arbete i olika internationella forum. Verksamheten 2010 arbete med finansiell stabilitet präglades till stor del av den finansiella krisen och dess efterverkningar. Efter att ha stabiliserats /10 ökade oron på de finansiella marknaderna återigen till följd av den statsfinansiella situationen i flera sydeuropeiska länder. Oron blev akut i samband med att den grekiska statens kreditbetyg sänktes. Den ökade osäkerheten medförde att likviditeten på kapitalmarknaderna och tillgången på amerikanska dollar gradvis blev sämre . steg riskpremierna på interbankmarknaden (se diagram 1 i avsnittet Ett fast penningvärde prisstabilitet). ökade därför tillfälligt sin beredskap att kunna tillföra dollar i det svenska finansiella systemet (en närmare beskrivning av den ökade beredskapen ingår i redogörelsen för årets penningpolitiska transaktioner i avsnittet ). minskade oron igen för att åter öka i samband med att ansökte om stödpaket hos () och EU. Trots oron på de internationella finansiella marknaderna kunde avveckla de extraordinära åtgärder som man vidtagit i samband med att den globala finansiella krisen nådde . Avvecklingen skedde successivt i takt med att de marknader som de svenska bankerna är beroende av för sin finansiering fungerade allt bättre (se avsnittet Ett fast penningvärde prisstabilitet). De svenska bankernas tillgång till marknadsfinansiering underlättades av att bankerna tagit in mer kapital, förlängt löptiden på sin marknadsfinansiering och ökat omsättningsbarheten i sina likviditetsreserver. Efterverkningar av den finansiella krisen fortsatte det omfattande arbetet med att reformera de nationella och internationella finansiella regelverken och förbättra tillsynen av den finansiella sektorn så att risken för nya finansiella kriser kan minimeras. En viktig del av detta arbete i är att tydliggöra ansvar för den finansiella stabiliteten. Nytt internationellt regelverk En stor del av stabilitetsarbete handlade , liksom , om att utreda och påverka utformningen av framtida finansiella regelverk och tillsyn. Eftersom svenska banker och finansiella institut regleras av de lagar som utformas på EU-nivå, och som i sin tur i stor utsträckning bygger på riktlinjer utformade av andra internationella organ, deltog i fortsatta diskussioner både på EU-nivå och inom (). fastställdes ett nytt regelverk för finansiella institut kallat III som gradvis kommer att implementeras . Det övergripande syftet med det nya regelverket är att stärka bankernas motståndskraft mot negativa händelser och därigenom minska sannolikheten för framtida finansiella kriser. De nya reglerna ställer bland annat krav på att bankerna ska hålla mer kapital och kapital av bättre kvalitet än vad som krävts . Det innebär att minimikravet på bankernas kapital höjs som bankerna måste hålla en större andel eget kapital, det vill säga kapital som bättre kan täcka deras förluster. Dessutom ställer det nya regelverket krav på bankernas likviditetshantering för att därigenom minska likviditetsrisken i det finansiella systemet. Som en följd av det nya regelverket initierade ett projekt för att utreda hur de nya reglerna kan påverka de svenska bankernas utlåningsvolymer och räntor i , och vad detta kan komma att betyda för ekonomin och penningpolitiken. Projektet bedrivs i samarbete mellan avdelningar för finansiell stabilitet och för penningpolitik. deltog också i en arbetsgrupp inom BIS som haft i uppgift att undersöka om bankernas finansieringsstruktur och likviditetshantering har förändrats till följd av finanskrisen. Därutöver deltog i arbetet med att ta fram reviderade internationella standarder för finansiella infrastrukturföretag. Ökat gränsöverskridande arbete Den finansiella krisen har visat att det finns stora skillnader i lagstiftningen på nationell nivå. På grund av dessa skillnader var det under krisen svårt att hantera problem i banker som bedriver verksamhet i flera olika länder. Det pågår därför flera internationella projekt som handlar om hur banker med gränsöverskridande verksamhet ska hanteras. Bland annat driver förste vice riksbankschef , i sin roll som ledamot i ekonomiska och finansiella kommitté (EFK), för räkning frågan om hur insättningsgarantin skulle kunna effektiviseras genom ett mer harmoniserat regelverk för utbetalning och finansiering inom EU samt hur regelbundna stresstester skulle kunna öka genomlysningen av banksektorn.