frsrdg · GZ04JO1 · 2011-11-16 00:00:00 — 4 Intagnas möjlighet att få använda anstaltens besökslägenhet Intagna som är placerade på anstalten Kumlas övriga normalavdelningar har möjlighet att ansöka om och bli beviljade besök i anstaltens besökslägenhet. 2 011 /1 2:JO1 Intagna på S-husets normalavdelning är enligt ansvarig kriminalvårdsinspek- tör förhindrade att använda sig av besökslägenheten. I S-huset finns möjlighet att träffa en präst i ett andaktsrum. Tystnadsplikten för en präst är total. Ändå finns det i andaktsrummet både avlyssning och kameraövervakning. Promenadgården på S-husets normalavdelning är likadan som på bunkerav- delningen. Den består av en betongbunker med ett kraftigt stålgaller som tak. Det är svårt att från promenadgården uppfatta vad det är för väder ute. Pro- menadtiden uppgår till per dag, vilket är ett minimum enligt lag. Nästan ingen av normalavdelningarna i anstalterna Kumla och har emel- lertid en så begränsad promenadtid. 7 Möjligheter till studier När det gäller intagnas möjligheter till studier är dessa kraftigt begränsade i S- huset. Det är inte tillåtet för intagna på S-husets normalavdelning att sköta kontakter med universitet eller högskola via studentportaler på Internet. Detta är en särbehandling jämfört med intagna på t.ex. anstalten Kumlas D-hus, där sådana kontakter är tillåtna, under övervakning av personal vid Lärcentrum. Även i anstalten är det tillåtet med sådana kontakter. 8 Regler och levnadsförhållanden för intagna i S-huset Det saknas särskilda regler för S-husets normalavdelningar, utan det är i stäl- let samma regelverk som för bunkeravdelningarna som gäller. Alla gemen- samma utrymmen är övervakade genom övervakningskamera och avlyssnade. Den intagne blir inlåst i bl.a. dusch och motionsrum och kan inte ta sig ut själv utan måste be att en vårdare öppnar dörren. Rakhyvel, pincett, nagelsax m.m. får inte innehas utan måste kvitteras ut vid behov och lämnas tillbaka efter användande. Detsamma gäller köksutrustning som t.ex. potatisskalare och konservburksöppnare. Det är inte tillåtet att förvara läskburkar eller kon- server i bostadsrummet och dessa måste kvitteras ut vid behov. Intagna får inte heller inneha vanliga bestick, utan tilldelas vid ankomsten plastbestick. Text-tv är inte tillåtet. Det finns inte några gardiner, blommor eller andra föremål, t.ex. tavlor, som skulle kunna skapa en humanare atmosfär. Vidare är det på normalavdelningarna i S-huset plats för sex intagna, me- dan det på en normalavdelning i dess rätta bemärkelse finns 1214 intagna. är endast tre av de sex platserna utnyttjade. 9 Vårdares närvaro på avdelningen När vårdare befinner sig på avdelningen, vilket de gör, är de minst fyra personer, ofta sex. När en intagen ber att få en dörr öppnad är det alltid minst två vårdare närvarande för att ombesörja detta. Så ser det inte ut på en vanlig normalavdelning, utan den beskrivna personaltätheten är uteslu- tande reserverad för avskildhetsavdelningar, det gamla bunkersystemet och S-huset. Ytterligare ett tecken på att det inte är fråga om någon normalavdelning är att merparten av personalen är rekryterad från just avskildhetsavdelningen samt den gamla bunkeravdelningen. Bunkermentaliteten är också starkt fram- trädande hos personalen. 10 Sporthall och kiosk Intagna på anstalten Kumlas andra avdelningar får tillstånd att gå till sporthal- len för bollspel. De får gå till kiosken en gång . Intagna på S-husets normalavdelning har inte den möjligheten. 2 011 /1 2:JO1 11 Granskning av inkommande brev Inkommande brev (förutom myndighetspost) öppnas med eller utan genom- läsning utan undantag. Han har inte fått en försändelse som bara varit genomlyst. På normalavdelningen i anstalten skedde granskningen vanligen genom genomlysning i oöppnat skick. bifogade Kriminalvårdens informationshäften Gemensamma ordnings- regler för säkerhetsavdelning och Information om regler och rutiner för säkerhetsavdelning på säkerhetsenheterna vid anstalterna Kumla, och . inkom med en kopia av Kriminalvårdens beslut att avvisa hans begäran om omprövning av beslutet att placera honom på nor- malavdelningen på anstalten Kumlas säkerhetsenhet. Ett utdrag ur Kriminalvårdens klientadministrativa system () begärdes in och granskades. Kriminalvården anmodades därefter att yttra sig över J.B:s anmälan. I remissvaret, undertecknat av generaldirektören , anförde Kri- minalvården bl.a. följande. (De i remissvaret omnämnda bilagorna har ute- lämnats.) fick Kriminalvården regeringens uppdrag att ta fram förslag om en ny säkerhetsanstalt (Ju2004/7296/). Regeringen anförde att i den nya anstalten ska de kunna placeras för vilka risken för fortsatt brottslig verksamhet eller avvikelse bedöms vara särskilt hög och som under verkstäl- ligheten kräver särskilda arrangemang vad gäller säkerhet eller omhänderta- gande i övrigt. redovisade dåvarande uppdraget till regeringen och uppskattade därvid klientvolymen i målgruppen, som närmre beskrevs i rapporten, till ett drygt 60-tal personer. Rymningsutred- ningen, som också hade att bedöma frågan, ansåg för sin del att en rimlig upp- skattning kan uppgå till mellan 100 och 150 personer och att av det följde att för sin egen del menade att det antal platser Kriminal- vården hade föreslagit inte torde täcka behovet (SOU 2005:6 sid. 141 f.). har Kriminalvården arbetat med projektet som slutligen kom- mit att omfatta tre nya likadana byggnader med hög säkerhet vid anstalterna Kumla, och och hållit fast vid ursprunglig klientvolym. Byggna- derna benämns i sin helhet säkerhetsenhet. Det ger sammanlagt 72 platser uppdelade på fyra sexmannaavdelningar i respektive byggnad på de tre berör- da anstalterna. Syftet med denna uppdelning är att kunna möta varierande behov , väl kunna differentiera klienter med koppling till olika kon- stellationer av grov organiserad brottslighet och nätverksrelaterad brottslighet samt andra i särskild ordning specificerade klientgrupper och att kunna bedri- va de tolv sexmannaavdelningarna med differentierad regim, däribland avdel- ningsvis som säkerhetsavdelning jämlikt 20 a § KvaL. Maximalt kan Kriminalvården när samtliga tre hus är driftsatta ha 72 platser i regim för säkerhetsavdelning. Minst en avdelning, dvs. sex platser, bedöms alltid komma att vara säkerhetsavdelning. Däremellan är avsikten att nyttja platserna flexibelt utefter behov och med anpassad regim. 2 011 /1 2:JO1 Inledningsvis har två avdelningar på det driftsatta huset vid Kumla beslu- tats drivas enligt regimen för säkerhetsavdelning medan de övriga två avdel- ningarna utgör normalavdelning i säkerhetsklass A vid anstalten. Säkerhetsenheten vid Kumla driftsattes med sin första intagna den 4 au- gusti 2009. Huset vid öppnades och huset vid Saltvik driftsätts . Mot bakgrund av att lokalerna är helt moderna byggnads- och säkerhetstekniskt och från början konstruerade för sin diversi- fierade och flexibla uppgift pågår alltjämt ett intrimningsarbete. Ett särskilt projekt vid myndigheten har i uppdrag att följa och granska hur regimfrågorna kan utvecklas i de nya husen och mot bakgrund av den etapp- vis pågående reformen av kriminalvårdslagstiftningen föreslå normerande åtgärder. Enligt arbetsordning beslutar generaldirektören om pla- cering på säkerhetsavdelning och om utskrivning från sådan avdelning. Den omprövning som ska ske görs av klient- och säkerhetsenheten vid huvudkontoret. Generaldirektören har beslutat att huvudkontoret i ett inledande skede också ska besluta om placering på normalavdelning på säker- hetsenhet. Samtliga ärenden om placering såväl placering på säkerhetsavdelning som på normalavdelning på säkerhetsenhet och annan normalavdelning bereds av Kriminalvårdens placeringsenhet. Oavsett vilken placering som är aktuell utreds, i enlighet med det utredningsansvar som i egenskap av myn- dighet åvilar Kriminalvården, de omständigheter som inverkar på frågans avgörande (jfr 22 § KvaL). Naturligtvis inverkar bl.a. strafftidens längd, de aktuella brotten och utfallet av eventuella tidigare verkställigheter på omfatt- ningen av utredningen och på slutsatserna till förslag om beslut om placering. Det leder självfallet till att utredningen för intagna som kan bli aktuella för placering på säkerhetsavdelning normalt är mer omfattande än utredningen för en intagen som har att avtjäna ett kortare fängelsestraff på en anstalt med lägre säkerhet. För långtidsdömda (i normala fall) görs sär- skilda utredningar på Kriminalvårdens riksmottagningar på och Hin- seberg. När placering på säkerhetsavdelning är aktuell fastställer placeringsenhe- ten ett placeringsunderlag som tillsammans med ett förslag till beslut lämnas till huvudkontoret. Rutinen är densamma vad gäller placering i normalavdelning på säkerhetsenhet. Telefoni (punkt 12 i anmälan) På varje sexmannaavdelning vid säkerhetsenheterna byggdes ett särskilt tele- fonrum. Rummet inte telefonen var liksom andra rum försett med ett akustiskt larm som medförde att personalen i bevakningscentralen uppmärk- sammades om ljudnivån i rummet översteg en viss gräns, vilket syftade till att snabbt detektera och larma om ordningsstörningar samt våld mellan intagna och mot personal. Någon avlyssning har aldrig varit avsikten med det akustis- ka larmet. Vissa modifieringar har gjorts av den akustiska larminstallationen. Avsikten var från början att såväl samtal genom INTIK-systemet som sam- tal på s.k. tjänstetelefon d.v.s. en telefon som ligger utanför INTIK-systemet skulle genomföras i telefonhytten. Eftersom akustiken i hytten var dålig ringdes dock få samtal från hytten de flesta ringdes i stället utanför, med sladden genom dörröppningen. På avdelningen finns numera och i avvaktan på slutlig teknisk lösning en sladdlös bärbar telefon som de intagna kan an- vända för samtal via INTIK-systemet. I informationsskriften för intagna på normalavdelning på säkerhetsenhet (se vidare punkt 89 nedan) framgår, i förhållande till informationen för in- tagna på säkerhetsavdelning, att intagna på normalavdelningen kan beviljas telefontillstånd inom INTIK-systemet, att samtalen inte normalt är avlyssnade och att det inte finns någon begränsning i antalet samtal som får ringas. 2 011 /1 2:JO1 Den kontroll som sker i telefontillståndsärenden är likadan på normalav- delningen på säkerhetsenheten som på resten av anstalten Kumla. JB har beviljats tillstånd att inom INTIK-systemet ringa till flera familje- medlemmar samt till personer som inte är att betrakta som nära anhöriga. Besök (punkt 35) På säkerhetsenheten finns ett besöksrum som inledningsvis var försett med utrustning för bildövervakning och akustiskt larm. I det rummet genomförs enbart bevakade besök. Obevakade besök som kan komma i fråga genomförs vid anstalten Kumlas vanliga besöksavdelning under samma tidsmässiga förutsättningar som gäller för anstaltens övriga avdelningar. Vidare finns ett besöksalternativ med s.k. glasruta. Om bevakade besök avlyssnas tekniskt meddelas den intagne och besökaren om att så sker. Besöksrummet på säkerhetsenheten var vid öppnandet utrustat med endast bord och stolar. Möblemanget har numera kompletterats med en soffa, och ytterligare åtgärder ska vidtas bl.a. i syfte att förbättra de akustiska förhållan- dena. Den kontroll som sker i besökstillståndsärenden är likadan på normalav- delningen på säkerhetsenheten som på resten av anstalten Kumla. JB har beviljats tillstånd till obevakade besök för flera familjemedlemmar samt till personer som inte är att betrakta som nära anhöriga. Intagna har sedan öppnandet av säkerhetsenheten blivit erbjudna att träffa präster och sjukvårdspersonal i rum utan övervakningskamera. Där förekom- mer varken avlyssning eller numera akustisk larmövervakning. I riskfyllda situationer närvarar i stället personal. JB har ansökt om att få ta emot besök i anstaltens besökslägenhet. Anstal- ten avslog hans begäran. Begäran om omprövning av- slogs av regionen . JB har överklagat regionens beslut till domstol. Förvaltningsrätten har ännu inte avgjort målet. Promenad (punkt 6) Att nästan alla avdelningar på anstalterna Kumla och har längre prome- nadtid än är inte riktigt. Det förekommer, men möjligheterna till detta beror på lokala förutsättningar inom anstalten och är olika vid olika av- delningar. De fyra avdelningarna på säkerhetsenheten har varsin promenadgård, som är belägen i direkt anslutning till avdelningen. Marken är belagd med betong eller asfalt, och gården är omgärdad av byggnad, murad vägg eller staket. Över gården finns ett gal- ler. Möjlighet att studera på högskolenivå (punkt 7) JB bedriver högskolestudier på halvtid. Resterande tid upptas av annan pro- gramverksamhet, självförvaltning och programmet One to One. JB:s studie- plan och sysselsättning i övrigt är fastställd i verkställighetsplanen. JB ansökte om att få studera på heltid. Anstalten av- slog hans ansökan utifrån JB:s behov, föreliggande risker och förutsättningarna för högskolestudier på säkerhetsenheten. JB be- gärde regionens omprövning av beslutet. JB har överklagat beslutet till domstol. Förvaltningsrätten har ännu inte avgjort målet. På säkerhetsenheten finns ingen möjlighet till kommunikation via Internet, vare sig för intagna eller personal. Förhållandena på normalavdelningen (punkt 89) Ordningsregler för normalavdelningen på säkerhetsenheten beslutades efter ett enhetlighetsarbete inom myndigheten . 2 011 /1 2:JO1 nan gällde anstalten Kumlas generella ordningsregler. De nu beslutade regler- na för normalavdelning på säkerhetsenhet är likalydande med dem för säker- hetsavdelning. Samma regler gäller således för säkerhetsenheterna på anstal- terna Kumla, och . Några större skillnader mellan dessa och an- stalten Kumlas generella ordningsregler föreligger dock inte. Ordnings- reglerna för normalavdelning på säkerhetsenhet bifogas som bilaga 1 och anstaltens generella ordningsregler som bilaga 2. fastställdes en informationsskrift till intagna på normalavdelning på säker- hetsenhet. Informationshäftet är i stora delar likalydande med det som gäller säkerhetsavdelning men skiljer sig åt bl.a. vad avser besök, brev och telefoni. Informationshäftet bifogas som bilaga 3. Vad JB anför i fråga om förvaring av vissa hygien- och köksartiklar, kon- servburkar och andra metallföremål är riktigt. Sådana föremål tillåts inte heller i bostadsrummen på andra avdelningar på anstalter med hög säkerhet. Även om den normering som gäller , efter den då genomförda lagstiftningsetappen avseende KvaL (ny fängelselag), har med- fört att anstalternas hållning i fråga om vad som tillåts kommit att ensas i hög grad kan det dock alltjämt förekomma vissa lokala variationer mellan olika anstalter. På säkerhetsenheten, liksom på andra delar av anstalten Kumla och andra anstalter med hög säkerhet, har man börjat använda plastbestick i stället för metallbestick. Det är dock inte fråga om engångsbestick utan bestick av tjockare plast som till sin utformning liknar metallbestick mer än engångs- bestick. Text-tv-kanaler är inte tillåtna på säkerhetsavdelningen eftersom de under vissa förutsättningar kan användas för otillåten kommunikation mellan intag- na och personer utanför anstalten. Samtliga tv-apparater på säkerhetsenheten konfigurerades ursprungligen med denna utgångspunkt. Sedermera beslutades att text-tv-kanaler skulle vara tillåtna på normalavdelningen, och de tv-appa- rater som finns i de gemensamma utrymmena där omprogrammerades så att text-tv-kanaler är tillgängliga. Text-tv-kanaler är dock inte tillgängliga på bostadsrummen. Vissa dörrar på säkerhetsenhetens avdelningar, t.ex. till motionsrummet och tvättstugan, låses automatiskt då de stängs och öppning måste därefter påkallas från bevakningspersonalen via den kommunikationsanläggning som finns i alla rum. De gemensamma utrymmena dock inte duschen och de utrymmen som redovisats ovan är kameraövervakade och försedda med akustiskt larm. Sådan övervakning förekommer i ökad omfattning inom , framför allt i nyare anläggningar. Materialet från kameraövervakningen spe- las in och lagras. Tillgången till det inspelade materialet är starkt begränsat. Operatören i bevakningscentralen som kontrollerar kamerorna på säkerhets- enheten har naturligtvis ögonblickstillgång till materialet från de egna kame- rorna. Anstaltens bevakningscentral har även viss möjlighet att efter ett larm titta på en kort sekvens av en inspelning innan larmtidpunkten. Därefter krävs kriminalvårdschefens beslut om tillgång till inspelat material, varefter endast två tekniker och vakthavande befäl har behörighet att gå in i systemet. Enbart kriminalvårdschefen har behörighet att avgöra om en inspelad sekvens ska sparas än vad som normalt sker, vilket är . Övervakningsutrustningen på säkerhetsenheten installerades och används i flera syften, dels för perimeterövervakning och -skydd, dels för att övervaka de intagna, dels för att kunna styra och kontrollera dörröppningar från enhe- tens bevakningscentral. Inom förekommer avdelningar av varierande storlek. An- stalterna och har totalt fem respektive tio platser. På flera anstal- ter finns avdelningar med sex till tio intagna som aldrig vistas med andra intagna. På anstalten Kumla har övriga normalavdelningar åtta till femton platser, där de intagna ibland kan vistas tillsammans med intagna på en annan lika stor avdelning och ibland inte. Avdelningar med självhushåll har normalt 2 011 /1 2:JO1 högst tio platser, detta beroende på ett EU-direktiv om maximal storlek på ett självhushåll. Därutöver råder nämligen de strängare storköksreglerna. Kiosk och sporthall (punkt 10) Intagna på säkerhetsenheten har möjlighet att handla varor från anstaltens kiosk via s.k. påshandling, vilket innebär att den intagne beställer varor från kiosken och får dem levererade till sig. Den intagne får inte besöka kiosken personligen. På säkerhetsenheten finns ett rum med träningsutrustning i varje avdelning som de intagna har tillgång till, dock inte under dygnsvilan och sysselsätt- ningstiden. Intagna på säkerhetsenheten har således tillgång till träningsut- rustning i mycket större utsträckning än normalt i anstalten Kumla. De intag- na på säkerhetsenheten får dock inte gå till anstaltens sporthall. Brevgranskning (punkt 11) Det finns ingen rutin innebärande att all inkommande post till intagna på normalavdelningen granskas (av misstag kom det dock att i det ovan nämnda informationshäftet anges att all post, med undantag av myndighetspost, granskas). Någon sådan rutin har emellertid aldrig funnits, och skrivningen i informationssyfte är korrigerad. Med hänsyn till den brottslighet JB är dömd för och hans gängtillhörighet har anstalten emellertid bedömt att det av säkerhetsskäl har varit nödvändigt att granska post som har kommit till honom. Enligt 3 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt (KvaL) ska en krimi- nalvårdsanstalt eller en avdelning av en anstalt ska med hänsyn till graden av säkerhet vara öppen eller sluten. För placering av sådana intagna som avses i 20 a § kan en sluten avdelning inrättas som säkerhetsavdelning med särskild övervakning och begränsad gemensamhet mellan de intagna. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer beslutar vilka anstalter eller an- staltsavdelningar som ska vara öppna eller slutna och vilka slutna avdelningar som ska vara säkerhetsavdelningar. Av 3 § förordningen (2007:1172) med instruktion för Kriminalvården framgår bl.a. att anstaltsorganisationen ska vara utformad så att den tillgodo- ser dels olika behov av säkerhet, dels de intagnas behov av arbete, utbildning och särskild behandling samt främjar en ändamålsenlig planering av de intag- nas frigivning. Antalet platser inom anstaltsorganisationen ska fortlöpande anpassas till behovet. Enligt 5 § ska Kriminalvården i sin författningssamling ge ut en förteckning över häkten och anstalter. Av förteckningen ska också för varje anstalt framgå om avdelningarna är öppna eller slutna. Av 7 § KvaL framgår att följande ska iakttas vid fördelning av de intagna mellan öppna och slutna anstalter. En intagen bör placeras i en öppen anstalt, om inte placering i en sluten anstalt är nödvändig av säkerhetsskäl eller för att den intagne ska få möjlighet till sådant arbete eller sådan undervisning, ut- bildning eller särskild behandling som inte lämpligen kan ordnas i en öppen anstalt. Vid bedömningen av om det av säkerhetsskäl är nödvändigt med placering i en sluten anstalt ska bland andra omständigheter beaktas om det finns risk för att den intagne ska avvika eller fortsätta med brottslig verksam- het. Vidare ska den som kan befaras missbruka eller på annat sätt ta befatt- ning med narkotika under verkställigheten företrädesvis placeras i en sluten anstalt. Enligt 20 § andra stycket KvaL får en intagen som har dömts till fängelse i lägst och är placerad i sluten anstalt hållas avskild från andra intagna, 2 011 /1 2:JO1 om det kan befaras att han planlägger rymning eller att annan planlägger fritagningsförsök och avskildheten är nödvändig för att hindra att sådan plan sätts i verket samt det med hänsyn till den intagnes brottslighet eller annars kan befaras att han är särskilt benägen att fortsätta en brottslig verksamhet av allvarlig karaktär. Enligt 20 a § får den intagne placeras i säkerhetsavdelning, om det i fall som avses i 20 § andra stycket finns anledning att anta att de förhållanden som där avses kommer att bestå . En intagen får också placeras på en säkerhetsavdelning, om det finns särskild anledning anta att det behövs för att hindra honom från brottslig verksamhet av allvarligt slag under vistelsen i anstalt. Ett beslut om placering på en säkerhetsavdelning ska omprövas så ofta det finns anledning till det, dock minst en gång . Av 22 § KvaL följer att innan beslut meddelas om en åtgärd enligt 20 eller 20 a § och vid omprövning av ett sådant beslut ska de omständigheter utredas som inverkar på frågans avgörande. Protokoll ska föras över sådan utredning. För en intagen som avtjänar fängelse i lägst ska det enligt 7 § tredje stycket KvaL särskilt beslutas om de villkor som ska gälla för verkställighe- ten när det gäller placering i anstalt samt permissioner och vistelser utanför anstalt enligt 14, 32 och 54 §§. Om det finns särskilda skäl ska sådana villkor beslutas också för annan intagen som dömts till fängelse i lägst . Man- liga intagna som har minst så lång strafftid ska enligt 13 kap. 1 § Kriminal- vårdens föreskrifter och allmänna råd för verkställighet i anstalt (KVFS 2009:4, anstaltsföreskrifterna) normalt inledningsvis placeras i riks- mottagningen i anstalten Kumla. Under den intagnes vistelse i riksmottag- ningen görs en utredning av vilka risker och behov som föreligger och en risk- och behovsprofil fastställs. Omfattningen av utredningen anpassas till den enskilde intagnes förutsättningar (13 kap. 2 § anstaltsföreskrifterna). Riskprofilen ska innehålla en beskrivning och värdering av de faktorer som är relevanta inför beslut om särskilda villkor samt övrig säkerhetsbedömning. Behovsprofilen ska innehålla relevanta faktorer och ge övergripande förslag ifråga om placering i anstalt eller anstaltsavdelning och verkställig- hetsinnehåll. Utredningen ska avseende en intagen som omfattas av bestäm- melsen om särskilda villkor innehålla ett förslag till beslut i enlighet med bestämmelsen (13 kap. 3 § anstaltsföreskrifterna). Telefoni (punkt 12 i anmälan) Enligt 30 § KvaL gäller bl.a. följande. Telefonsamtal mellan intagna och personer utanför anstalten får äga rum i den utsträckning det lämpligen kan ske. En intagen kan förvägras telefonsamtal som är ägnade att äventyra säker- heten i anstalten eller som kan motverka hans anpassning i samhället eller annars vara till skada för honom eller någon annan. I fråga om den som den intagne önskar samtala med kan sådan kontroll som avses i 29 § andra stycket göras i den utsträckning det anses behövligt. Om det är nödvändigt med hän- syn till säkerheten, ska en tjänsteman på lämpligt sätt avlyssna telefonsamtal. Avlyssning får endast ske om den intagne känner till det.