frsrdg · GZ04JO1 · 2011-11-16 00:00:00 — Av redovisningshandlingarna i ärendet framgår dels att den gode mannen inte har upptagit någon bil i förteckningen över K.A:s tillgångar, dels att en avgift till trafikförsäkringsföreningen . Jag uttalar mig inte i frågan huruvida det funnits anledning för överförmyndaren att anmärka på den gode mannens förvaltning i fråga om bilen. Jag vill dock i sammanhanget framhålla att det, utifrån underlaget i årsräkningen och de upplysningar som enligt an- mälarna lämnats till överförmyndaren i saken, i vart fall funnits anledning för överförmyndaren att överväga att begära in en komplettering från den gode mannens sida i fråga om förekomsten av en bil och lämplig förvaltning avse- ende denna. Det som i övrigt har kommit fram i ärendet ger inte anledning till något ut- talande från min sida. 2 011 /1 2:JO1 Offentlighet och sekretess samt yttrande- och tryckfrihet Socialtjänst samt hälso- och sjukvård Kritik mot ett sjukhus som tillåtit filminspelning av patienter i akutmedicinska situationer för användning i tv-serien utan att samtycke från patienter inhämtats (Dnr 3414-2009) I en anmälan, som kom in till JO , framförde G.R. klagomål mot i (JO:s dnr 2295-2009). Klagomålen rörde att sjukhuset hade tillåtit filmning av patienter i akutmedicinska situa- tioner för användning i tv-serien utan att samtycke från patien- terna hade inhämtats. I ärendet framkom att , dåvarande regionala tillsynsenheten i , hade handlagt ett ärende som rörde frågor om hur sekretess och integritet för patienter och närstående hade säkerställts i samband med inspel- ningen av det aktuella tv-programmet. meddelade beslut i ärendet (dnr 44-11397/07). Utifrån den redovisning som företrädare för sjukhuset lämnat fann inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder. Av beslut framgick att sjukhuset skulle genomföra en uppföljning/utvärdering av patienternas upplevelse av tv- inspelningen. såg det som mycket viktigt att en sådan uppfölj- ning/utvärdering genomfördes och begärde att få ta del av resultatet. Mot bakgrund av vad som framkommit fann JO i ett beslut inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av G.R:s anmälan. inkom med en ny anmälan till JO rörande saken. Till sin anmälan hade han fogat bl.a. det avtal om filminspelning som träffats mellan sjukhuset och produktionsbolaget samt en redo- visning av 37 akutmedicinska ingripanden som visats i den aktuella tv-serien. , i län, anmodades att göra en utred- ning och inkomma med yttrande över vad G.R. hade framfört i sin anmälan till JO. Yttrandet skulle särskilt belysa när och på vilket sätt samtycke hade läm- nats i de 37 fall som beskrivits i bilagan till anmälan. 2 011 /1 2:JO1 Anmälan har inkommit till () i fråga om tv- inspelningar på Akademiska sjukhusets område i . i län har utrett ärendet jämte JO:s frågeställ- ningar. Sammanfattningsvis finner i län inte att den administrativa eller övriga handläggningen av ärendet kan kritiseras. Vi av- vaktar nu JO:s inställning. i län () har noterat redogörelsen för bakgrunden som gjorts gällande ärendet, jämte JO:s tillägg i brev av . är tillgängliga för allmänheten. I vissa fall krävs tillstånd för att röra sig på landstingsytor, som då är avstängda för allmänheten av medicinska eller andra skäl. Den av bedrivna sjukvårdsverksam- heten är dock av stort allmänintresse, varför media eller annan samhällsbeva- kare kan ha ett välavvägt intresse av tillträde. grundinställning är att medias förfrågningar prövas nogsamt. Med befogat och allmänt intresse kan tillträde ske under kontrollerade former. Förhållandet till offentlighets- och sekretesslagen har som utgångspunkt att patienter skall kunna vända sig till vården med förtroende, där deras integritetsfrågor skall hanteras med varsam hand (och allra minst i enlighet med gällande lagstiftning). Vården är normalt en från allmän media, vilket upplever respekteras. Allmänintresset av insyn i vårdverksamheten som bedrivs med lands- tingsmedel är även detta en hänsyn, som vägs mot integritetsfrågor. Det understryks att det i aktuellt ärende inte är patienter eller personal som är i fokus för mediaintresset, utan verksamheten i stort. Detta allmänintresse är befogat, då verksamhet är central i samhället. hantering av nu aktuellt ärende har tillsett att ett grundavtal (Avtal om filmning av dokumentär- serie på sjukhuset) upprättats mellan och produktionsbolaget, där reglerat att alla intressen hanterats etiskt och juridiskt korrekt. Detta var en förutsättning för tillåtandet. En annan viktig förutsättning för att tillåta inspelning var dels att verksam- heten inte skulle störas dels att all personal som medverkat givit sitt samtycke till att delta. Det är Akademiska sjukhusets bedömning att arbetet inte störts. Dock har instruktionen inte varit att anteckning om patientsamtycke till bevakning skall ske i journal som JO föreslagit i tidigare liknande fråga journalen är till för medicinska anteckningar, och en sådan rutin skulle utgöra just ett sådant störande moment som JO tidigare önskat säkerställa frånvaron av. har vidare säkerställt att produktionsbolaget arbetat med pati- enternas samtycke, samt i övrigt haft en seriös och dokumentärt sam- hällsupplysande inriktning. Produktionsbolagets rutiner har kontrollerats i 2 011 /1 2:JO1 syfte att säkerställa att inte övertramp skett. Det bör dock vara en rimlig slut- sats att svårligen kan ansvara för medias samtliga göranden, utan svarar för egna låtanden. Anmälarens syn att personal beordrats att delta i filmupptagning tillbakavi- sas som grundlöst det är samlade bild att inspelningarna uppfat- tats som en uppskattning av personalens viktiga arbete. Att filma på allmän plats (som t.ex. precis utanför sjukhuset) är enligt bedömning inte olagligt, varför Akademiska sjukhusets hand- läggning snarare säkerställt än stjälpt patientsekretessen. Att inhämta samtycke från en hjälplös patient är en allmän omöjlighet. Detta gäller även samtycket till vård, som har att hantera oavsett media- bevakning. I fråga om media säkerställs doc samtycket i detta fall genom Godkännande av medverkan i tv-inspelning, där en i media identifierbar patient eller landstingsanställd (eller snarare medborgare i dessa fall) har möjlighet att själva godkänna sitt medverkande i efterhand (efter tillfrisknan- de i patientfallet). En tillräknelig medverkandes samtycke synes inte vara ifrågasatt i JO:s skrivelse. Att samtliga medverkande lämnat sitt samtycke är säkerställt genom lands- tingets avtal, jämte de kontakter som vi kontinuerligt fört med inspelningsbo- laget i det aktuella fallet. Det är även reglerat att samtycke är ett krav för att material får sändas överhuvudtaget. har inte uppmärksammats om något övertramp i dessa delar, varför JO:s fråga gällande uppräknande medverkandes samtycke besvaras med att samtycke har funnits. ytterligare säkerställande genom att åter kontakta dessa med- verkanden har bedömts som ett onödigt intrång i deras privata sfär från vård- givarens sida, samt även i förhållandet till medverkanden visavi Titan televi- sion. Slutligen har representanter från granskat varje av- snitt innan sändning, i syfte att säkerställa integritetsfrågor. Medborgarnas integritetsintresse har varit i förgrunden vid be- dömning om medias dokumentärfilmande varit tillbörligt. vårdande funktion har inte påverkats genom medias bevakning. Det blir snarare bedömning att nu anmärkta medieinslag ökat allmänhetens förståelse för Akademiska sjukhusets verksamhet, till fromma för allmänhetens bild av vårdens villkor och krav. Vi ställer oss därför och sammantaget frågande till anmälarens synpunkter, och avvaktar nu JO:s be- dömning. yttrade sig över remissvaret. Han gav i sitt yttrande fler exempel på akutmedicinska ingripanden som visats i den aktuella tv-serien och beträffan- de vilka det enligt hans mening saknats samtycke från patienten. I ett beslut anförde JO följande. Sekretesslagen (1980:100) har ersatts av offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL. I det följande hänför jag mig till den nya lagen som i berörda hänseenden inte har inneburit några ändringar i sak. 2 011 /1 2:JO1 Enligt 2 a § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ska hälso- och sjukvår- den bedrivas så att den uppfyller kraven på en god vård. Detta innebär bl.a. att den särskilt ska bygga på respekt för patientens självbestämmande och integ- ritet. I 6 kap. l § patientsäkerhetslagen (2010:659) anges bl.a. att vården så långt som möjligt ska utformas och genomföras i samråd med patienten och att patienten ska visas omtanke och respekt. En motsvarande bestämmelse fanns före den l i 2 kap. l § lagen (1998:531) om yrkesverksam- het på hälso- och sjukvårdens område. Enligt 25 kap. l § OSL gäller sekretess inom hälso- och sjukvården för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Begreppet personliga förhållanden ska i detta sam- manhang tolkas mycket vidsträckt och avser i princip alla uppgifter som kan härledas till en identifierbar person. Om det av bilder som visas i ett tv- program framgår att en person vårdas på sjukhus är detta således i princip ett röjande av enskilds personliga förhållanden, dvs. av sekretesskyddade uppgif- ter. Sekretessen enligt 25 kap. l § OSL är dock inte absolut. En enskild kan samtycka till att sekretessen helt eller delvis hävs (12 kap. 2 § OSL). Den enskilde kan således själv förfoga över sekretessen. I förevarande fall har filmning av patienter skett huvudsakligen på olycks- platser och på olika avdelningar inom sjukhuset. Förutsättningarna för att filmning ska få ske skiljer sig åt beroende på var den äger rum. JO har i ett tidigare beslut gjort uttalanden om filminspelning på ett sjuk- hus akutmottagning (se JO:s ämbetsberättelse 1998/99 s. 458). I beslutet an- fördes bl.a. följande. Det får i och för sig anses vara av värde att genom en TV-inspelning på ett objektivt och sakligt sätt återspegla vad som händer i akutsjukvården med syfte att sprida kunskap om vården och förståelse för personalens arbetssitua- tion. På så sätt kan allmänheten också förberedas på hur sjukvården tar emot en patient som av olika skäl måste besöka en akutmottagning. Om en TV-inspelning med patienter avses att genomföras är det emellertid ett absolut krav att inspelningen inte får påverka den enskildes och då framför allt patienternas personliga integritet vid den vård eller behandling som ges åt patienterna. Det är en självklarhet att ett sjukhus skall prioritera det som verk- samheten är inriktad på nämligen vård och behandling av patienter. En patient som uppsöker ett sjukhus för akut vård skall tryggt kunna förvänta sig att det är vårdbehovet som är styrande för de insatser som görs och att aktiviteter som kan tänkas påverka verksamheten negativt eller som i övrigt upplevs som ovidkommande i största möjliga mån inte förekommer. Det är den enskilde patienten som råder över frågan om fotografering av honom eller henne skall tillåtas eller ej. Patientens hälsotillstånd gör emeller- tid att det som regel inte rör sig om två jämställda parter när patienten genom sjukhusets förmedling ställs inför detta avgörande. De enskilda som kommer till en akutmottagning har ofta drabbats av sjukdomar eller skador som kräver omedelbara åtgärder från sjukvårdens sida. De närstående som ledsagar dessa patienter kan också sägas befinna sig i ett utsatt tillstånd med all den oro och osäkerhet som för det mesta följer i anledning av det inträffade akutfallet. Enligt min uppfattning kan det allmänt ifrågasättas om de personer som inta- gits på en akutmottagning alltid har möjlighet att på ett adekvat sätt ta till sig lämnad information i sekretessfrågan och som en följd härav utöva sin själv- 2 011 /1 2:JO1 bestämmanderätt rörande eftergift av sekretessen. Ofta torde omständigheter- na vid intagning på en akutmottagning också vara sådana att många av patien- terna har små möjligheter att bedöma verkan av ett samtycke. Bestämmelsen om eftergift av sekretess kan ge upphov till en rad problem, beträffande vem som kan lämna eftergiften och verkan av densamma. Har t.ex. den till vars förmån sekretessen är uppställd en legal ställföreträdare kan denne lämna ett samtycke enligt bestämmelsen. Då det gäller mindre barn kan endast barnens vårdnadshavare lämna ett eventuellt samtycke. Är båda föräld- rarna vårdnadshavare måste bådas samtycke inhämtas. Gäller det barn som uppnått sådan ålder och mognad att det själv kan ta ställning till frågan om samtycke, skall såväl barnets som vårdnadshavarnas inställning till frågan om eftergift inhämtas. Kan samtycke inte inhämtas t.ex. på grund av att patienten är medvetslös, påverkad av smärta, medicin eller något annat eller är förvirrad gäller dock sekretessen enligt 7 kap. l § SekrL. Även om ett samtycke i vissa av dessa fall lämnas, återstår att bedöma om samtycket är relevant. Det bör då uppmärksammas att man inte kan ta hänsyn till ett samtycke som efter vad som framgår saknar giltighet som rättshandling enligt allmänna regler. Närvaron av filmfotografer och reportrar på akutmottagningen kan själv- fallet också påverka patienten vid ställningstagandet om samtycke skall ges eller vägras. Det ligger nära till hands att anta att patienten kan känna sig tvingad att medverka vid inspelningen. Patienten vill inte ställa till besvär och vill heller inte utsätta sig för risken av mer eller mindre långt gående övertal- ningsförsök. Sjukvården framstår i sammanhanget som någon slags garant för att en TV-inspelning på en akutmottagning är något acceptabelt. Patienten kan vidare förledas tro att medverkan i ett sådant TV-program kan ge fördelar i form av snabbare och bättre vård. Ett medgivande lämnat i ett akut sjuk- doms- eller skadetillstånd kan också i ett senare skede framstå som förhastat. Att förlita sig på den ångermöjlighet som det aktuella avtalet innehållit kan vara tveksamt. Som understrukit kan ångerrätten i förhål- lande till TV-bolagets rätt att sända det inspelade materialet medföra problem av grundlagskaraktär. Enligt min mening måste det stå fullt klart för patienterna att sjukhusper- sonalen inte ger tillstånd till att upplåta sjukhusets lokaler för inspelning med mindre det är klart att en sådan inte står i strid med patientens intresse. Det får därför inte förekomma ens en misstanke om att patienten utsätts för påtryck- ningar i någon form. Det måste ankomma på sjukvårdens personal att lämna fullgod information till berörda patienter så att dessa kan utöva sin självbe- stämmanderätt om eftergift av sekretessen. Det får också krävas av sjuk- vårdspersonalen att den övervakar att inspelningarna praktiskt genomförs på ett sätt som inte kränker de enskilda. Sjukvårdspersonalen skall självklart också tillse att de enskilda som befinner sig på mottagningen och som inte deltar i inspelningen i minsta möjliga mån störs eller oroas av t.ex. personal från TV-bolaget. Det måste också ankomma på personalen att noga kontrolle- ra att alla som filmas och som omfattas av sjukvårdssekretessen har lämnat sitt samtycke och att samtycket avgivits korrekt och med klar insikt om att man därmed efterger sitt sekretesskydd. Det skulle kunna vara lämpligt att en anteckning om samtycke görs i patientens journal. Som jag redan anfört är jag införstådd med att det av olika skäl kan vara av värde att genom en filminspelning sprida en bild av verksamheten på en akutmottagning som också korrekt återger rent medicinska förhållanden inom vården. Om integritetsfrågorna går att lösa har jag i och för sig inget att in- vända mot att en TV-inspelning äger rum. Jag utgår då ifrån att den rent me- dicinska vården inte på något sätt påverkas negativt av inspelningen. En för- utsättning för att en inspelning skall få komma till stånd måste under alla förhållanden vara att inspelningen skall användas i ett strikt sakligt samman- hang som ett led i en dokumentär skildring eller som inslag i ett seriöst de- battprogram eller liknande. Att inspelningen efter mönster av utländska tv- 2 011 /1 2:JO1 inspelningar i sjukhusmiljö skall kunna helt eller delvis användas i program av underhållningskaraktär får anses uteslutet. har i ett antal beslut anslutit sig till den bedömning JO gjorde i det ovan redovisade beslutet, se styrelsens beslut (dnr 40-11439/04 och 40-4283/05), (dnr 44-4857/05) och (dnr 40-5818/2005). Jag finner inte skäl att göra någon annan bedömning beträffande kravet på samtycke än den som gjordes i det ovan redovisade JO-beslutet. För att film- ning ska tillåtas på en akutmottagning anser jag således att det måste krävas att de personer som filmas och som omfattas av hälso- och sjukvårdssekretes- sen dessförinnan lämnat sitt samtycke samt att samtycket inhämtats på sådant sätt att det inte råder någon tvekan om att personen i fråga är fullt medveten om vad samtycket innebär. Samma sak gäller naturligtvis när filmning sker på någon annan plats i sjukhusets lokaler eller vid transport av patienter till och från sjukhuset i fordon. I det avtal som träffats mellan och produktionsbo- laget har angetts bl.a. följande. Filminspelningen skall ske med största möjliga hänsyn till patienternas integ- ritet och på ett sådant sätt att inte sjukvårdsverksamheten störs/äventyras. Innan patienten filmas skall i möjligaste mån patienten informeras om filmin- spelningens syfte. Patienten skall lämna sitt skriftliga samtycke till att den genomförs. I den mån samtycke inte kan inhämtas vid inspelningstillfället är det Titans och/eller TV3s ansvar att samtycke/medgivande inhämtas från patienten före det att dokumentärserien sänds i television (eller annan media). Detsamma skall gälla om någon närstående filmas och patienten av någon anledning ej kan ge sitt skriftliga medgivande i efterhand. I samtliga fall är det Sjukhusets egen personal som skall redovisa filminspel- nings syfte och inhämta patientens samtycke när inspelning påbörjas av den aktuella patienten. Titan skall tillse att sjukhuset i rimlig tid kan se och godkänna programmen löpande ur medicinsk samt ur patient integritets hänseende. Som framgår av citatet lämnar det aktuella avtalet utrymme för att filmning av patienter kan ske utan att samtycke har inhämtats. När det gäller ett antal av de episoder som visats i tv-serien är det dessutom uppenbart att något samtycke inte kan ha inhämtats från patienten innan filmning påbör- jats. Det har bl.a. förekommit filmning av personer som varit medvetslösa och av barn utan att föräldrarna har känt till det. I de fall där filmning skett på sjukhuset har redan det förhållandet att tv-teamet tillåtits närvara och filma patienten inneburit ett otillåtet röjande av sekretesskyddade uppgifter. Vad beträffar de fall där filmning skett på olycksplatser vill jag anföra föl- jande. Det finns inte något förbud mot att filma på allmän plats. Hälso- och sjuk- vårdspersonal råder inte över enskilda som filmar på allmän plats. 2 011 /1 2:JO1 kommer dock på hälso- och sjukvårdspersonal att i alla situationer där de agerar som sådan personal tillse att patientens integritet inte kränks. Detta innebär bl.a. att personalen måste se till att det inte sker något obehörigt röjande av sekretesskyddade uppgifter. När hälso- och sjukvårdspersonal, som i nu aktuella fall, samarbetar med ett tv-team innebär samarbetet i prakti- ken att personalen lämnar ut information till utomstående. Om samtycke då inte inhämtats från patienten finns det en uppenbar risk för att sekretesskyd- dade uppgifter röjs. När filmning sker i patientens bostad tillkommer dessut- om den omständigheten att ett tv-team över huvud taget inte har rätt att gå in i en enskilds bostad utan dennes samtycke. Sammanfattningsvis vill jag anföra följande. Det är i högsta grad anmärk- ningsvärt att genom ett avtal har godkänt att gällande sekretessregler kan åsidosättas. Det står dessutom klart att sjukhuset i många fall underlåtit att inhämta samtycke från patienten innan filmning skett. Jag är mycket kritisk till sjukhusets agerande. Jag noterar avslutningsvis att , enligt uppgift i re- missvaret, har granskat varje avsnitt före sändning i syfte att säkerställa integritetsfrågor. Efter att ha tagit del av några avsnitt ur tv-serien förvånas jag särskilt över uppgiften att säkerställt att produktionsbolaget arbetat med patienternas samtycke, samt i övrigt haft en seriös och doku- mentärt samhällsupplysande inriktning. Det är förvisso så att de uttalanden i det hänseendet som JO gjorde i det ovan redovisade beslutet ligger långt till- baka i tiden och tv-mediet har genomgått stora förändringar . Det innebär dock inte att behovet av hänsyn till den personliga integriteten mins- kat. uppfattning att medborgarnas integritetsintresse stått i för- grunden vid bedömningen om filmandet varit tillbörligt kan ifrågasättas. i övrigt har anfört föranleder inte något uttalande från min sida. Ett landsting har inför ett sammanträde där två remisser från JO skulle behandlas publicerat remisserna och ett flertal andra handlingar i ärendet på webbplats; fråga bl.a. om genom publiceringen behandlat personuppgifter i strid med 5 a § personuppgiftslagen (1998:204) (Dnr 3684-2009) I tidigare anmälningar till JO, ärende dnr 5698-2008, klagade . på Rätts- i , . Klagomålen gällde bl.a. handläggningen av en framställning om utlämnande av journalhandlingar. JO anmodade , , att göra en utredning och yttra sig över delar av de klagomål som hade framförts. Till remissen fogades de aktuella anmälningarna och vissa handlingar som J.H. hade gett in till JO. kom därefter in med ett antal skrivelser till JO och framförde ytterligare klagomål mot kliniken. Vissa av skrivelserna översändes till lands- 2 011 /1 2:JO1 tingsstyrelsen med uppgift om att även dessa handlingar skulle beaktas vid besvarandet av remissen. Inför det sammanträde vid vilket fattade beslut om ytt- rande till JO publicerades de nämnda remisserna och de handlingar som hade fogats till dessa samt utredning i vissa delar och förslag till yttrande på webbplats, . I en anmälan till JO klagade . på att hade publicerat handlingar som innehöll uppgifter om honom och hans anhöriga på landsting- ets webbplats. Han anförde bl.a. att publiceringen medfört att den som sökte på hans namn via sökmotorn Google fick tillgång till uppgifter om bl.a. hans personnummer, adress och diagnoser. Till anmälan hade fogats bl.a. de handlingar som publicerats. , , anmodades, bl.a. mot bakgrund av den sekretess som gäller inom hälso- och sjukvården för uppgift om en en- skilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden (25 kap. 1 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen, 2009:400, tidigare 7 kap. 1 c § för- sta stycket sekretesslagen, 1980:100), att yttra sig över vilka överväganden som hade skett innan handlingar rörande J.H. hade gjorts tillgängliga på webbplats. I remissvaret anförde bl.a. följande. Av anmälan framgår bl.a. att N.N. hävdar att publicerat person- uppgifter om N.N., hans diagnoser samt uppgifter om hans närstående på . har tidigare behandlat en JO-anmälan från N.N. och avgivit yttrande i samband därmed § 42 (LD dnr 08/02943). Inför detta yttrande föreskrev JO följande: Till remissvaret ska fogas ett proto- kollsunderlag från det sammanträde vid vilket styrelsen fattade beslut om yttrande till JO. Det innebär således att svaret inte kunde avlämnas av lands- tingsdirektören med stöd av delegeringsbestämmelserna, utan att samtliga 15 ledamöter samt deras ersättare i skulle ges tillgång till beslutsunderlaget och vara delaktiga i beslutet. JO bifogade ett underlag för anmälan. JO:s remiss omfattade 20 sidor var- av 18 sidor ingivits av N.N., genom hans juridiska ombud . De uppgifter som ingivits av N.N. innehöll bland annat personuppgifter om N.N. och kontaktuppgifter till närstående. Uppgifter om hotbild eller sekretessfrå- gor saknades. JO gav inte heller någon särskild föreskrift om sekretess. De uppgifter som N.N. åberopar hänför sig inte till någon patientjournal.