frsrdg · GY04RB1 · 2011-01-01 00:00:00 — Fordringar på IMF Bankkonton Bankutlåning Obligationer 87 32 45 6 139 44 4 1 165 6 849 Korta värdepapper 34 86 Derivatinstrument 309 6 693 8 165 Från inhemska tillgångar: Strukturella transaktioner 1 020 2 802 Utlåningsfacilitet 0 0 Övrig utlåning 25 Personallån 4 5 1 024 2 832 Summa 7 717 10 997 Not 30 Räntekostnader 2010 2009 Från utländska skulder: Inlåning Riksgälden 1 286 597 Inlåningsrepor Motpost till särskilda dragningsrätter 86 71 177 31 Derivatinstrument 1 611 1 444 1 416 Från inhemska skulder: 187 0 698 Emitterade skuldcertifikat 493 651 Bankkonton 2 Kontantdepåer 11 29 691 1 380 Summa 2 135 2 796 Not 31 Nettoresultat av finansiella transaktioner 2010 2009 Priseffekt 1 965 2 325 Valutakurseffekt 7 088 2 797 Guldvärdeeffekt 1 592 Summa 5 123 6 714 Priseffekten innefattar realiserade kursvinster och -förluster på värdepapper om (2 706) samt orealiserade kursförluster på värdepapper om (381) som förts till resultatet till följd av nedskrivning av värdepappersinnehavet. Valutakurseffekten innefattar realiserade valutakursvinster och -förluster om (2 797) samt orealiserade valutakursförluster om som förts till resultatet till följd av nedskrivning av valutainnehavet (). Not 32 Avgifts- och provisionsintäkter Posten innefattar års- och transaktionsavgifter för RIX-systemet med (58). Not 33 Avgifts- och provisionskostnader Posten innefattar främst depå- och transaktionskostnader för valutareservsförvaltningen, vilka var högre till följd av likviditetsstödjande åtgärder. Not 34 Erhållna utdelningar erhöll en utdelning från BIS på (55). Ökningen jämfört med föregående år utgörs av en extrautdelning om . Not 35 Övriga intäkter Mottagna ej inlösta kontanter 3 4 Ersättning för infärgade sedlar m.m. 4 5 Sida 1 3 Skuldavskrivna minnesmynt 536 Övrigt 1 4 Summa 603 16 I enlighet med den ändrade redovisningsprincipen skrev per av utelöpande minnesmyntsskulden avseende utgåvor äldre än med . Detta bokfördes under övriga intäkter. Intäkterna från Sida avser ersättning för experthjälp till andra centralbanker i några utvecklingsländer. Posten återbetalning SPV avser en återbetalning från SPV som gjordes vid en slutlig reglering av den engångspremie som erlade för inlösen av pensionsåtagande för de personer som antingen hade en löpande anställning eller rätt till livränta. Det slutliga pensionsåtagandet som fastställdes blev lägre än den preliminära premien som erlades 2003. 2010 2009 Löner och andra ersättningar 211 199 Tillgångsförda löner 3 1 Sociala avgifter 68 65 Pensionspremier 40 34 Pensionsutbetalningar 20 19 Förändring av pensionsskulden 21 2 Särskild löneskatt 14 13 Utbildning 6 5 Personalrepresentation 3 3 Övrigt 7 7 16 15 Summa 345 342 Pensionspremier har utbetalats i enlighet med pensionsavtal för arbetstagare hos staten med flera, PA 03 och PA 91. Posten pensionsutbetalningar avser utbetalningar dels till pensionärer med avgångsdag , dels till personer som beviljats delpension alternativt pensionsersättning . Löner och andra ersättningar till ledamöterna i direktionen uppgick till , fördelat enligt följande. 2010 2009 1,8 1,9 2,2 2,0 2,0 1,5 2,1 2,0 1,8 2,2 2,0 1,9 Summa 11,9 11,5 Därutöver har riksbankschefen erhållit styrelsearvode om (0,7) från (). Löner och andra ersättningar till och är lägre 2010 jämfört med på grund av justering för BIS arvode 2009 respektive förändring av semesterlöneskuld. Fullmäktige har beslutat att direktionsledamöterna under den lagstiftade karensperioden, på högst efter att anställningen upphört, ska erhålla full lön för anställning utan tjänstgöringsskyldighet, dock med avräkning för eventuell inkomst av annan tjänst . Enligt ett fullmäktigebeslut om riktlinjer för pensionsvillkoren för direktionsledamöter från ska föreskriften (RFS 1996:4) utfärdad av förvaltningsstyrelse om tillämpningen av förordningen (1995:1038) om statliga chefspensioner m.m. tillämpas för direktionsledamöter. Enligt denna föreskrift ska äldre bestämmelser dock tillämpas för den som omfattades av den upphävda förordningen om förordnandepension. Förordningen (1995:1038) om statliga chefspensioner m.m. har upphävts och ersattes av förordningen (2003:55) om avgångsförmåner för vissa arbetstagare med statlig chefsanställning. Enligt denna förordning ska de nya bestämmelserna tillämpas . Bestämmelserna i förordningen om statliga chefspensioner ska dock fortfarande tillämpas på den som hade en sådan chefsanställning som avses i förordningen, om arbetstagaren i oavbruten följd fortsätter sin anställning. Vidare ska bestämmelserna i den tidigare upphävda förordningen om förordnandepension m.m. fortfarande tillämpas på den som tidigare omfattades av denna. Detta innebär följande: För tillämpas den äldre förordningen (1991:1160) om förordnandepension m.m. För tillämpas den äldre förordningen (1995:1038) om statliga chefspensioner m.m. För , och tillämpas förordningen (2003:55) om avgångsförmåner för vissa arbetstagare med statlig chefsanställning. För tillämpas samma förordning med undantag för minskning av inkomstgarantin för pensionen från IMF. kan vidare enligt rådande ordning komma att få en viss pension från BIS. Denna betalas ut till styrelseledamöter som innehaft sitt uppdrag i BIS , men först när de uppnått . Pensionen beräknas på basis av utbetalda styrelsearvoden och uppgår till av dessa. Medelantalet årsarbetskrafter uppgick till 350 (346), varav 150 (149) kvinnor och 200 (197) män. Antalet årsarbetskrafter uppgick till 339 (351). Den totala sjukfrånvaron uppgick (2,5) av de anställdas sammanlagda arbetstid. Sjukfrånvaron av uppgick (50,7) av den totala sjukfrånvaron. Kvinnors sjukfrånvaro i relation till den sammanlagda ordinarie arbetstiden för kvinnor uppgick (2,8), och mäns sjukfrånvaro i relation till den sammanlagda ordinarie arbetstiden för män uppgick (2,2). Av tabellen nedan framgår sjukfrånvaron för respektive åldersgrupp i relation till den sammanlagda ordinarie arbetstiden för åldersgruppen. 2010 2009 eller äldre Not 37 Administrationskostnader 2010 2009 Information, representation 9 11 Transport, resor 12 15 Konsultuppdrag 37 49 Övriga externa tjänster 62 69 IT-drift 56 57 Ekonomipris 16 16 Kontors- och fastighetsdrift 42 45 Övrigt 6 5 Summa 240 267 I informationskostnader ingår kostnader för löpande publikationer, bland annat de penningpolitiska rapporterna, de finansiella stabilitetsrapporterna och årsredovisningen. Representationskostnaderna uppgick till (3,2). I posten transport och resor ingår förutom resekostnader även kostnader för transporter av sedlar och mynt. Konsultkostnaderna uppgår till (49). Häri ingår bland annat IT-konsulter om (31), varav konsultstöd inom betalningssystemet uppgår till (4) och kontanthanteringssystemet till (2). Inom övriga externa tjänster är den enskilt största posten statistikleveranser om (49) som främst avser ersättning till SCB för framtagande av bland annat betalningsbalans- och finansmarknadsstatistik. Därtill ingår revisionsarvode till och fullmäktiges revisorer med (3). I posten IT-drift ingår licenskostnader om (38). I posten ekonomipris ingår prissumman om (10) och administrationskostnader för detta pris om (6,5). De största posterna inom kostnadsgruppen kontors- och fastighetsdrift består av ombyggnad och underhåll av , (9), och lokalhyror, (11). Not 38 Avskrivningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar Under denna post redovisas planenliga avskrivningar av de materiella och immateriella anläggningstillgångarna. Not 39 Sedel- och myntkostnader Av den totala kostnaden för sedlar och mynt på (117) avser (80) inköp av brukssedlar, (37) inköp av bruksmynt och (0) inköp av minnesmynt. Not 40 Övriga kostnader Under posten övriga kostnader redovisas kostnader av engångskaraktär. Not 41 Inom linjen förda poster Ställda säkerheter Vid utgången av 2010 har värdepapper motsvarande ett marknadsvärde på ställts som säkerhet i samband med utländska värdepappersrepor (). Ansvarsförbindelser De utestående ersättningskraven uppgick vid utgången av 2010 till (3). Avtal där garanterar värdet på de svenska statsobligationer, statsskuldväxlar och bostadsobligationer som används som säkerhet för intradagskrediter mellan affärsbankerna och centralbankerna inom euroområdet. En utredning har visat att några åtaganden enligt detta avtal inte längre finns. Åtagande mot att ställa medel till förfogande för att dela ut ett pris i ekonomisk vetenskap till minne och administrationskostnader för detta pris. Åtagandet uppgick till (16,5). Förbindelse att till betala kompletteringsersättning om så erfordras på grund av värdesäkringen av de pensionsförmåner som den försäkrade har rätt till. Åtagandet avser personal som 1971 övergick från till AB (numera ). Eventualtillgångar Vid utgången av 2010 hade inga utestående ersättningsanspråk (). Utlåningsavtal Swapavtal med den lettiska löpte ut utan att förlängas. hade per ett åtagande att låna ut , vilket motsvarade . Åtagande att köpa alternativt sälja särskilda dragningsrätter (SDR) mot betalning i amerikanska dollar eller euro inom ett spann mellan av sammanlagda nettotilldelning av SDR som vid utgången av uppgick till 2 249 miljoner SDR, vilket motsvarar (25 216). Avtal under (General to Borrow) och NAB (New Arrangements to Borrow) om kreditarrangemang för IMF som uppgår till högst 850 miljoner SDR (850), vilket motsvarar (9 350). beslutade , efter framställan från , att medge att utökar sitt åtagande under och till totalt högst 4 440 miljoner SDR, vilket motsvarar . Bilateralt låneavtal med IMF om att låna ut ett SDR-belopp motsvarande totalt vilket motsvarar . Vid utgången av 2010 var 209 miljoner SDR vilket motsvarar utlånat inom ramen för detta avtal. Se not 2. Åtagande att efter eventuell anfordran till BIS betala återstående av det nominella värdet av aktieinnehav i BIS. Åtagandet uppgick vid utgången av 2009 till 65 miljoner SDR (65), vilket motsvarar (729). Inlåningsavtal Swapavtal med den amerikanska löpte ut utan att förlängas. hade per möjlighet att låna , vilket motsvarade , i utbyte mot svenska kronor. Avtal med BIS som innebär att har möjlighet att låna utländsk valuta. Avtal med ECB som innebär att har möjlighet att låna euro i utbyte mot svenska kronor. Inget belopp ingår i avtalet. Resultaträkning och balansräkning fördelade på verksamhetsområden Av tabellen nedan framgår nettointäkter och kostnader fördelade på verksamhetsområden. Miljoner kronor Verksamhets-område 2010 2009 Resultat Netto- intäkter Kostnader Resultat Penningpolitik 2 175 173 2 184 182 Finansiell stabilitet 137 124 13 60 130 70 Betalningssystem 67 68 1 60 67 7 Kontanthantering 532 144 388 17 216 233 454 86 368 14 896 97 14 799 Statistik 81 81 Fullmäktige och ekonomipris 22 Summa 1 252 704 548 15 001 797 14 204 De fördelade andelarna ska så nära som möjligt spegla den verkliga förbrukningen av de resurser som tas i anspråk inom varje verksamhetsområde. Principen är att kostnaderna och intäkterna i så hög grad som möjligt direkt ska föras till respektive verksamhetsområde utan inblandning av någon fördelningsnyckel. Fördelningsmodellen utgår från uppställningen i resultat- och balansräkningen, där förvaltningskostnader uppgår till (797) och tillgångar och skulder till (708 838). redovisas verksamhetsområdet arbete i övrigt inom verksamhetsområdet stabilitet. Fördelning av kostnader Personalkostnader, exklusive IT-personal Personalkostnaderna för de medarbetare som är direkt involverade i ett verksamhetsområde har fördelats med faktisk lönekostnad. Lönekostnaderna för de medarbetare som ingår i stödfunktionerna har fördelats med hjälp av en fördelningsnyckel. Den oftast förekommande nyckeln utgörs av antalet direkt involverade medarbetare i förhållande till det totala antalet direkt involverade medarbetare inom alla verksamhetsområden. Totalt är cirka 190 medarbetare, eller av totalt 340, direkt involverade i något verksamhetsområde. De resterande 150 medarbetarna finns inom stödfunktionerna, främst IT, transport och bevakning, fastighet och internservice. Administrationskostnader, exklusive IT-kostnader processredovisning innebär att administrationskostnaderna fördelas direkt per verksamhetsområde vid fakturaregistreringen. En stor del av kostnader är dock gemensamma kostnader, till exempel kostnader för lokaler, fastighetsskötsel, säkerhet och bevakning. Dessa kan inte direktfördelas utan har fördelats med hjälp av fördefinierade nycklar, oftast bestående av antalet direkt involverade medarbetare per verksamhetsområde i förhållande till det totala antalet direkt involverade medarbetare inom alla verksamhetsområden. Fördelning av kostnadsslag per verksamhetsområde 2010, 0 20 40 60 80 100 120 140 160 180 200 Avskrivningar exkl. IT Sedel- och myntkostnader IT-kostnader Administrationskostnader exkl. IT Personalkostnader exkl. IT Avskrivningar, exklusive IT-relaterade investeringar Avskrivningarna är direkt fördelade till det verksamhetsområde som respektive anläggning stöder eller fördelade utifrån antalet direkt involverade medarbetare per verksamhetsområde i förhållande till det totala antalet direkt involverade medarbetare. Sedel- och myntkostnader Kostnaderna för inköp av sedlar och mynt uppgick till 56 (117) . Kostnaderna belastar i sin helhet verksamhetsområdet . IT-kostnader Modellen för fördelning av IT-kostnader bygger på fyra IT-tjänster: telefoni, pc-tjänster, licenser och IT-system. Telefoni och pc-tjänster fördelas på användare med gemensamt överenskomna priser per telefon, mobiltelefon och pc. De stora verksamhetslicenserna, främst finansiella informationstjänster, fördelas på respektive licenstagare med faktiskt pris. Kostnaderna för IT-system fördelas utifrån antalet logiska servrar per system. Fördelning av nettointäkter Fördelningen av nettointäkter på verksamhetsområden har gjorts utifrån ett operationellt perspektiv. Intäkterna har förts till det verksamhetsområde som har störst möjlighet att påverka och hantera dessa. Hänsyn har därför till exempel inte tagits till att seignoraget har sitt ursprung i kontanthanteringen, utan seignorageintäkterna har fördelats till tillgångsförvaltningen. Seignoraget beräknas uppgå till (5 793). Nettointäkterna inom verksamhetsområdet stabilitet utgörs främst av utdelning från innehav av nettointäkter om , justerat med balansförda pris-, valuta- och guldvärdeeffekter om , vilka motsvaras av årets förändring i värderegleringskontot (se not 26), utgör den totala avkastningen från 2010 om (se tabell 5 i förvaltningsberättelsens avsnitt ). Fördelning av tillgångar och skulder Av tabellen nedan framgår tillgångar och skulder fördelade på verksamhetsområden i . Tillgångar Skulder Tillgångar Skulder Finansiell stabilitet Kontanthantering 441 110 663 325 689 113 005 707 575 481 637 Ofördelat 796 108 520 822 116 538 Summa 326 926 326 926 708 838 708 838 Tillgångarna inom verksamhetsområdet stabilitet består av aktieinnehavet i BIS. Posten ofördelade tillgångar innehåller främst posterna materiella och immateriella anläggningstillgångar och övriga tillgångar. Posten ofördelade skulder innehåller främst eget kapital, värderegleringskonto och årets resultat. extraordinära åtgärder Till följd av finanskrisen har vidtagit en del extraordinära åtgärder. Nedan framgår räntenettot och utestående lånebelopp för dessa åtgärder. Räntenetto Räntenetto Lånebelopp Lånebelopp jandec 10 jandec 09 Utlåning i svenska kronor till svenska banker Strukturella transaktioner 1 020 2 802 500 368 801 Finjusterande transaktioner 187 698 5 097 171 107 Emitterade skuldcertifikat 493 651 340 1 453 4 597 5 472 Utlåning i amerikanska dollar till svenska banker Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande i Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Sverige1 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Sverige6 Utlåning på särskilda villkor till svenska banker Upplupen ränta poster ovan 4 514 Summa exklusive valutareservförstärkning 340 1 637 4 593 5 986 Valutareservförstärkning Banktillgodohavanden och värdepapper4 995 481 84 089 93 166 Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Sverige5 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Sverige6 1 286 579 83 774 92 544 Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför 50 341 199 98 99 Summa extraordinära åtgärder 1 1 438 4 691 6 085 1 Federal Reserves konto i svenska kronor. 4 Beredskapsportfölj (marknadsvärde). 5 ECB:s konto i svenska kronor. Femårsöversikt I femårsöversikten presenteras balans- och resultaträkningarna omräknade i enlighet med nu gällande redovisningsprinciper. I denna översikt har posterna årets resultat, nettoresultat av finansiella transaktioner och värderegleringskonto justerats med för med anledning av ändringen i redovisningsprinciper 2008 för IMF:s tillgodohavande i svenska kronor. 38 537 31 691 29 976 25 827 22 222 Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför 31 175 30 898 6 261 4 614 4 892 251 380 271 450 194 187 167 942 162 292 282 555 302 348 200 448 172 556 167 184 Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande i Utlåning i svenska kronor till kreditinstitut i relaterad till penningpolitiska transaktioner 7 199 6 700 Finjusterande transaktioner 1 787 267 Strukturella transaktioner 500 368 801 264 800 0 1 0 143 121 Övrig utlåning 500 368 802 266 462 9 129 7 088 Materiella och immateriella anläggningstillgångar 389 406 421 452 483 521 521 524 524 594 Derivatinstrument 584 136 8 497 379 Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter 3 522 4 608 5 931 2 612 2 429 318 326 317 329 306 5 334 5 997 7 201 4 414 4 191 326 926 708 838 700 211 211 926 200 685 SKULDER OCH EGET KAPITAL Utelöpande sedlar och mynt 99 902 104 590 106 266 108 517 106 862 Mynt 5 499 6 073 6 007 5 807 5 518 105 401 110 663 112 273 114 324 112 380 Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till penningpolitiska transaktioner 45 56 32 143 121 5 097 171 107 206 664 5 142 171 163 206 696 143 121 192 222 48 946 Skulder i svenska kronor till hemmahörande i Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför 69 70 189 248 82 66 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i 83 774 92 544 1 862 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför Motpost till SDR som tilldelats av IMF 23 275 25 216 2 979 2 517 2 540 3 9 254 17 6 Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 488 606 697 114 188 47 53 47 53 68 535 662 9 998 184 262 220 251 264 206 276 35 102 37 818 49 228 20 081 10 221 1 000 1 000 1 000 1 000 1 000 71 429 63 025 57 742 57 247 53 769 72 429 64 025 58 742 58 247 54 769 11 183 4 095 6 144 SUMMA SKULDER OCH EGET KAPITAL 326 926 708 838 700 211 211 926 200 685 2010 2009 2008 2007 2006 7 717 10 997 10 610 7 566 6 386 Räntekostnader 2 135 2 796 2 600 1 089 826 Nettoresultat av finansiella transaktioner 5 123 6 714 3 051 1 722 1 025 Avgifts- och provisionsintäkter 67 58 43 43 37 Avgifts- och provisionskostnader 11 43 8 10 9 134 55 45 131 45 Övriga intäkter 603 16 824 33 190 Summa nettointäkter 1 252 15 001 11 965 4 952 6 848 345 342 337 329 316 240 267 264 237 223 Avskrivningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar 63 71 68 76 100 56 117 113 154 65 704 797 782 857 704 548 14 204 11 183 4 095 6 144 ORDLISTA 2010/11:RB1 16.42 2010/11:RB1 ORDLISTA 16.42 remissarbete besvarar ett stort antal remisser. Avdelningscheferna ansvarar för att hantera remisser inom respektive avdelnings ansvarsområde. I avdelningschefens ansvar ingår att lämna underlag för bedömningen av om ett remissyttrande ska beslutas av direktionen eller avdelningschefen. Om yttrandet ska beslutas av direktionen ingår i ansvaret även att lägga fram ett förslag till yttrande till direktionen. Ansvaret för övergripande samordning och administration kring remissarbetet ligger på stabsavdelningen. yttrade sig till exempel över förslag till åtgärder för att stärka stabiliteten i det finansiella systemet och om konsumentskydd och tillsyn på det finansiella området. behandlade även förslag som berörde regler och en ny instruktion för riksdagsförvaltningen. Direktionen yttrade sig om överskottsmålet i de offentliga finanserna och om ett granskningsärende i . Följande remissyttranden lämnades av . Där inget annat anges har chefen för den berörda avdelningen fattat beslut i ärendet. Betänkandet En ny instruktion för (2009/10:URF1) Granskningsärende 33: självständighet och åtgärder vidtagna av statsrådet . Beslut i detta ärende har fattats av direktion. Ändrade kapitaltäckningsregler (Ds 2010:) Förslag till riktlinjer för statsskuldens förvaltning 20112013 Genomförande av det nya e-penningdirektivet (Ds 2010:27) Promemoria Ändring av insättningsgarantins täckningsbelopp promemoria om Bättre förutsättningar för internationellt tillsynssamarbete Moderniserade regler för avvecklingssystem och finansiella säkerheter (Ds 2010:12) Betänkandet En reformerad budgetlag (SOU 2010:18) Granskning av interna modeller för att beräkna riskkänsligt kapitalkrav för försäkringsföretag (utkast lagrådsremiss) Beslut i detta ärende har fattats av direktion. Utvärdering av överskottsmålet (Ds 2010:4). Beslut i detta ärende har fattats av direktion. (Ds 2010:7) Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 479/2009 med avseende på kvaliteten på statistiken i samband med förfarandet vid alltför stora underskott En ny försäkringsrörelselag (Ds 2009:55) Utkast till proposition Förlängning av tillfälliga skatteanstånd Förslag till föreskrifter om ersättningssystem m.m. Förslag till ändringar i föreskrifter och allmänna råd om kapitaltäckning och stora exponeringar Förslag till föreskrifter och allmänna råd om förhandsgranskning av interna modeller för att beräkna solvenskapitalkrav Förslag till ändringar i föreskrifter och allmänna råd om kapitaltäckning och stora exponeringar förslag till nya föreskrifter om hantering av likviditetsrisker för kreditinstitut och värdepappersbolag Förslag till föreskrifter och allmänna råd om betalningsinstitut och registrerade betaltjänstleverantörer allmänna råd om begränsning av krediter mot säkerhet i form av pant i bostad , nuläge och framtid Kommunikation, samordning och interoperabilitet, slutrapport från Arbetsgruppen : Lärdomar från krisen Departementspromemorian En mer ändamålsenlig förvaltningsprocess (Ds 2010:17) Utkast till lagrådsremiss Bättre möjlighet till skuldsanering Ny konsumentkreditlag (Ds 2009:67) Myndigheten för samhällsskydd och beredskap MSB:s rapport och kriser 2009/2010 ORDLISTA 2010/11:RB1 16.42 2010/11:RB1 ORDLISTA 16.42 ger ut ett flertal publikationer, bland annat följande: Penningpolitisk rapport och är underlag för penningpolitiska beslut. Genom att publicera rapporten gör sina bedömningar allmänt tillgängliga. På så sätt kan stimulera intresset och underlätta förståelsen för penningpolitiken. Penningpolitisk uppföljning Utkommer mellan två penningpolitiska rapporter. Innehåller ett begränsat antal prognoser och sprider kunskap om de bedömningar som gör i samband med de penningpolitiska beslut som inte grundas på en penningpolitisk rapport. Underlag för utvärdering av penningpolitiken Redogör för den penningpolitik som fört under de närmast föregående åren. Innehåller uppgifter och bedömningar som är nödvändiga för att ska kunna utvärdera penningpolitiken. Finansiell stabilitet Utkommer . I rapporten presenterar sin syn på utvecklingen i det finansiella systemet och vad den innebär för stabiliteten. Avsikten är att påverka utvecklingen i det finansiella systemet och stimulera till diskussion kring ämnet. Den svenska finansmarknaden Presenterar grundläggande statistik om den finansiella sektorns olika delar och ger pedagogiska förklaringar till hur dessa marknader, institutioner och system fungerar. Penning- och valutapolitik Utkommer och innehåller fördjupande artiklar inom arbetsområde. årsredovisning Beskriver verksamhet . Innehåller också bokslutet. Working Paper Series Presenterar utredningar som har anknytning till verksamhetsområden och som bedöms vara av intresse för externa läsare.