frsrdg · GY04RJ1 · 2011-01-01 00:00:00 — Gensvaret på den första utlysningen var starkt och resulterade i att sex nya, internationellt sammansatta forskargrupper kunde finansieras. har avsatt till en andra utlysning. Andra insatser syftar till att stärka samarbetet med fransk forskning. RJ:s internationella samarbete prövas fortlöpande, och alla insatser eller avtal är tidsbegränsade. Kvalitetssäkring RJ har ökat ambitionerna i fråga om utvärdering och uppföljning av den forskning som beviljats medel. Det är viktigt att kunna ge besked om vad som varit ett lyckat projekt och vad som eventuellt har varit mindre framgångsrikt. behöver också inför sina beslut om budget ett allsidigt underlag som gör det möjligt att fortlöpande justera stödformer och arbetssätt. En del uppföljning och utvärdering är löpande åtgärder. Efter avslutad projekttid ska forskarna till RJ sända in en ekonomisk redovisning samt en kort redogörelse för de vetenskapliga resultaten och de skrifter som projektet resulterat i. I kvalitetshöjande syfte gör respektive beredningsgrupp uppföljningar och projektbesök. har 43 projekt och 9 infrastrukturella projekt granskats, varav 16 projekt och 3 infrastrukturella projekt även har besökts. För 3 projekt har fördjupad analys varit nödvändig innan klartecken till projektledaren kunnat ges. Fyra program har genomgått en formell halvtidsutvärdering och tre en uppföljning . har även några redovisningar av äldre insatser genomförts, däribland av resultaten från två områdesgrupper, liksom en stor internationell utvärdering av svensk forskning om hållbar utveckling. De forskare som RJ har beviljat anslag klarade denna granskning mycket väl, trots att RJ inte har hållbar utveckling som en särskild prioritering. Administration Arbetet med att förbättra IT-stödet omfattar bl.a. Capman för värdepappershantering samt , och för ansökningar och ekonomiadministration. En diskussion har påbörjats om hur RJ kan utveckla sitt arbete med etiska aspekter på de finansiella placeringarna. Säkerhetsfrågorna i IT-systemen har uppmärksammats genom analys och åtgärder. Innan en fullständig övergång till digital hantering av handlingar kan göras måste ett antal arkiveringsfrågor få tillfredsställande lösningar. Arbetet att med hjälp av skattejurister dels återkräva felaktigt innehållen källskatt på RJ:s aktieaffärer i en rad europeiska stater, dels tillse att skattefrågorna hanteras korrekt framöver, har fortsatt. En advokatfirma har konsulterats för att klarlägga RJ:s förhållande till lagen om offentlig upphandling och för att föreslå riktlinjer för RJ:s upphandlingar. Arbetet med att beskriva arbetsrutiner inom kansliet går vidare. Den s.k. årskalendern för forskningsavdelningen och administrationen har aktualiserats i syfte att öka säkerheten och effektiviteten i arbetsprocesserna. för kansliets personal har ajourförts. Personal hade 16 anställda. har 1 anställd pensionerats, 2 anställda slutat och 1 nyanställning gjorts. Finansiell verksamhet Resultat och avkastning RJ:s resultat inklusive orealiserade vinster och förluster uppgår för till (), se not 12. Resultat exklusive orealiserade vinster och förluster var (989). beviljade RJ (317) till forskningsmedel, vilket innebar att forskningsanslagen ökade med jämfört med föregående år. Direktavkastningen i form av utdelningar, ränteintäkter och driftsöverskott på fastigheter uppgick till (308). Administrationskostnaderna var (34), vilket motsvarar av genomsnittligt eget kapital. Det finansiella resultatet uppgick för till (1 943), se tabell 1. Totalavkastningen på stiftelsens tillgångar var (25,1). Avkastningen i totalportföljen översteg RJ:s jämförelseindex (3,4), vilket innebär att den aktiva förvaltningen överträffat index med ca (300). utvecklades såväl den totala aktieportföljen som ränteplaceringarna och den taktiska allokeringen bättre än sina respektive jämförelseindex. Den taktiska allokeringen mellan tillgångsslag bidrog positivt till totalavkastningen med (0,9). Detta kan främst hänföras till en övervikt i aktier och en undervikt i räntebärande placeringar. RJ:s aktieportföljer avkastade (43,5). Räntebärande placeringar gav en avkastning på (4,2) och hedgefonder (13,8). Den direktägda fastighetsportföljen gav en avkastning före skatt på (8,5) och fastighetsfonder (12,5). Den svenska aktieportföljen gav en avkastning på (58,7), vilket understeg index efter att under föregående år överträffat index . var 34 (33) procent av de totala placeringarna investerade i svenska börsnoterade aktier. Den starka utvecklingen på Stockholmsbörsen har därför bidragit stort till RJ:s totalavkastning. Stockholmsbörsen har en omfattande internationell exponering, exempelvis kommer av försäljningsintäkterna från tillväxtmarknader, s.k. emerging markets. En anledning till den starka absolutavkastningen är uppjusterade vinstprognoser för de svenska börsföretagen. Den internationella aktieportföljen har gett en totalavkastning på (20,3), vilket översteg jämförelseindex (2,4). Portföljen har haft en inriktning på internationellt verksamma storbolag, och ett framgångsrikt aktieurval har bidragit till en avkastning överstigande index. Den förstärkning som skett av den svenska kronan har påverkat avkastningen negativt , vilket till en del kompenseras av vinster på valutaterminer, som redovisas separat. beslutade finanskommittén att förändra inriktningen på utlandsportföljen i syfte att få en mer diversifierad portfölj med avseende på geografisk och valutamässig fördelning med ett ökat inslag av emerging markets och medelstora företag. Därför kommer portföljen att byta jämförelseindex till S&P Global 1200. Implementeringen av den nya strategin kommer att genomföras . Ingen förändring sker dock i investeringsfilosofin som domineras av bäst-i-sin-klass-företag med rimlig värdering. Liksom tidigare kommer hela den internationella aktieportföljen och den svenska aktieportföljen att förvaltas internt av RJ:s finansavdelning. Räntebärande placeringars avkastning på (4,2) översteg jämförelseindex med 0,3 (1,4) procentenheter. Obligationsportföljen, som främst innehåller säkerställda svenska bostadsobligationer, uppvisade en avkastning på (6,0), vilket översteg jämförelseindex med 0,1 (0,9) procentenhet. Avkastningen på korta räntebärande placeringar uppgick till , vilket översteg jämförelseindex med 0,4 (1,2) procentenheter. De svenska obligationsräntorna sjönk fram till mycket låga nivåer. I takt med att den svenska BNP-tillväxten utvecklats starkt och höjning av reporäntan har obligationsräntorna följt efter och stigit fram . har konsumentpriserna i stigit , vilket ger stöd för fortsatta höjningar av reporäntan eftersom styrräntan trots räntehöjningar på en hel procentenhet endast är . RJ:s direktägda fastighetsportfölj domineras av bostadsfastigheter i där marknadspriserna stigit tack vare låga bolåneräntor och brist på bostäder. En viktig faktor är att är en region med ekonomisk tillväxt och växande befolkning. har en bostadsfastighet avyttrats för , vilket gett en bokföringsmässig realisationsvinst på . Marknadsvärdet på stiftelsens kontorsfastigheter i har också stigit tack vare lägre avkastningskrav och förväntningar om högre kontorshyror. Detta beror främst på ett ökat intresse från inhemska institutionella investerare att förvärva centralt belägna fastigheter och på återhämtningen i den svenska ekonomin. har en upphandling av fastighetsförvaltare genomförts. Ny förvaltare av RJ:s fastighetsbestånd är fr.o.m. . har beslut fattats att satsa i Sveafastigheters tredje fastighetsfond. Fonden är inriktad på nordiska fastigheter med tonvikt på och med en treårig investeringsperiod. Vi grundar investeringen på en bedömning att det finns möjligheter att göra attraktiva fastighetsinvesteringar i spåren av finanskrisen när ekonomierna i dessa länder nu utvecklas starkt. Alla RJ:s sju innehav i hedgefonder gav en positiv absolutavkastning i lokal valuta, och totalavkastningen i tillgångsslaget i svenska kronor blev (13,8). Tillgångsslaget har uppvisat en positiv avkastning alla helår sedan RJ började investera i hedgefonder . har RJ fortsatt att endast investera i svenskbaserade hedgefonder. RJ använder sig av valutaterminer för att minska känsligheten för framtida växelkursförändringar. uppgick nettoresultatet på valutaterminer till (46). Vinsterna på valutaterminer är hänförliga till valutasäkringen av den utländska aktieportföljen. Den svenska kronan har fortsatt att stärkas mot omvärldens valutor mätt som TCW-index varav mot euron och mot USA-dollarn. Vi har fortsatt samarbetet med inom området etisk företagsanalys. Arbetet görs med utgångspunkt i placeringspolicyn som anger att RJ ska beakta de konventioner som undertecknat inom områdena mänskliga rättigheter, arbetsrätt och miljöhänsyn. I den granskning som genomfördes redovisades ett företag där vi äger aktier som konstaterats inte ha följt dessa konventioner. Med hänsyn till detta har RJ beslutat att avyttra hela aktieinnehavet i BP och tills vidare inte tillåta investeringar i aktien. Generellt har RJ sedan samarbetet med den etiska konsulten påbörjades valt en restriktiv hållning och inte tillåtit investeringar i företag som ej följt våra etiska riktlinjer. Finansiell ställning För att ge ytterligare information om stiftelsens finansiella ställning kompletteras årsredovisningen med balansposters bokförda värde och jämförande marknadsvärde, se separat bilaga s. 67. Vid utgången av året översteg marknadsvärdet på RJ:s tillgångar det bokförda värdet med (1 622). RJ:s redovisade egna kapital ökade från till . Stiftelsens förmögenhet (eget kapital värderat till marknadsvärde) ökade från till . utgjorde balanserat resultat 14,6 (14,1) gånger årets beviljade forskningsmedel, att jämföra med styrelsebeslutet om ett belopp som lägst motsvarar utdelning i normal omfattning. Av RJ:s totala placeringar värderade till marknadsvärde vid utgången av 2010 utgjorde aktier (56), räntebärande placeringar (30), direktägda fastigheter (7), fastighetsfonder (1) och hedgefonder (6). Av tillgångarna var denominerade i utländska valutor. Utestående terminskontrakt, vars nominella belopp per uppgick till (1 115), medför dock att nettoexponeringen i utländsk valuta var . Långsiktig måluppfyllelse RJ har med betydande marginal uppfyllt det avkastningsmål som styrelsen ställt upp för stiftelsens finansiella verksamhet. Enligt styrelsebeslut ska placeringsverksamheten på lång sikt sträva efter en genomsnittlig årlig real avkastning om , dvs. uppgår den genomsnittliga reala avkastningen till jämfört med målet om . Detta innebär att den reala avkastningen för perioden 20032010 uppgår till sammanlagt , vilket överstiger det långsiktiga målet . RJ:s kapitalförvaltning utvärderas också utifrån en referensportfölj. Referensportföljen ska ses som en lämplig portföljsammansättning med vilken realavkastningsmålet kan uppnås. Den föreslås av finansförvaltningen och fastställs av finanskommittén. från har referensportföljen gett en avkastning som överträffar det långsiktiga avkastningsmålet med god marginal. Därtill har den aktiva kapitalförvaltning som bedrivs inom RJ:s finansavdelning överträffat referensportföljens jämförelseindex med sammanlagt , vilket motsvarar en överavkastning på i storleksordningen . Detta är hänförligt till överavkastning mot index både i den taktiska tillgångsallokeringen och i delportföljerna svenska aktier, internationella aktier och räntebärande placeringar. Samtliga tillgångsslag, som jämförs med marknadsindex, har för perioden 20032010 uppnått en avkastning som överstiger sina respektive jämförelseindex. Fastigheter och hedgefonder, som inte jämförs med index, har för perioden som helhet uppnått en genomsnittlig årlig realavkastning på respektive . Risker och riskhantering RJ upprättar ett stresstest för att bedöma den påverkan som ett scenario med ett kraftigt värdefall på tillgångarna skulle ha på stiftelsens framtida utdelningskapacitet. Placeringsriskerna kan delas upp i följande riskfaktorer: Marknadsrisker inklusive aktie-, fastighets-, valuta- och ränterisk samt hedgefondsrisker Kreditrisker, inklusive motpartsrisker Likviditetsrisker Placeringspolicyn, som fastställs av styrelsen, anger placeringsinriktning, limiter för placeringsrisker, godkända finansiella instrument, avkastningsmål och etiska riktlinjer. Inom ramen för placeringspolicyn och beslut i finanskommittén, såsom referensportföljen, är investeringsbesluten delegerade till finansavdelningen. Alla värdepapper förvaras i en svensk bankdepå. Finansadministrationen är separerad från förvaltningen och består av funktionerna controller och back-office. Den finansiella verksamheten i sammandrag fick Stiftelsen nya stadgar som innebar att stiftelsen blev en självständig finansiell aktör. Nedan redovisas i form av stapeldiagram utvecklingen av fyra grundläggande finansiella mått den totala avkastningen, den reala avkastningen (inflationsjusterad), eget kapital till marknadsvärde samt årliga beviljade forskningsmedel. Total avkastning i % av eget kapital vid årets ingång ---2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Real avkastning i % av eget kapital vid årets ingång --2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Marknadsvärderat eget kapital (mkr) 0 2 000 4 000 6 000 8 000 10 000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Beviljade forskningsmedel (mkr) 0 100 200 300 400 500 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Tabell 1 Finansiellt resultat (KSEK) FöRVALTNINGSBERäTTELSE 2010/11:RJ1 16.42 2010/11:RJ1 FöRVALTNINGSBERäTTELSE Tillgång Intäkt/kostnad 2010 2009 Fastigheter Intäkter 34 394 35 984 Realisationsvinster/förluster 54 359 Avskrivningar 5 509 5 612 Övriga kostnader 18 482 17 989 Avsättning till periodiseringsfonder 2 250 2 362 Skatt på årets resultat 1 023 1 864 Förändring av ej realiserade vinster 19 865 44 612 Summa fastigheter 80 324 51 799 Aktier Utdelningar 149 700 162 289 Realisationsvinster/förluster 401 524 295 662 Återföring nedskrivningar 222 124 1 228 262 Nedskrivningar 188 379 222 124 Ränteintäkt aktiekonvertibel 2 001 1 917 Förändring av ej realiserade vinster 217 558 811 486 Summa aktier 804 528 1 686 168 Hedgefonder Utdelningar 19 969 13 925 Förändring av ej realiserade vinster 16 Summa hedgefonder 36 000 64 764 Onoterad fastighetsfond Utdelningar 1 583 () Återföring nedskrivningar 12 041 Nedskrivningar 9 252 12 041 Förändring av ej realiserade vinster 0 3 507 Summa onoterad fastighetsfond 4 372 15 548 Vinstandelslån Ränteintäkter 3 310 1 867 3 029 1 867 Bankmedel Ränteintäkter 910 2 582 Valutakursvinster/förluster 7 636 1 541 Certifikat Ränteintäkter 10 574 26 056 Förändring av ej realiserade vinster 616 8 618 Obligationer Ränteintäkter 76 025 80 032 Realisationsvinster/förluster 1 398 13 891 Förändring av ej realiserade vinster 25 209 25 209 Summa räntebärande tillgångar 29 406 111 391 Valutaterminer Ränteintäkter 1 765 1 299 Räntekostnader 1 706 2 830 Valutakursvinster/förluster 68 589 37 420 Återföring nedskrivning 1 308 11 644 Förändring av ej realiserade vinster 10 442 80 398 46 225 Övriga intäkter Ersättn. Finansiella kostnader 4 127 4 044 Finansiellt resultat Resultaträkning (KSEK) FöRVALTNINGSBERäTTELSE 2010/11:RJ1 16.42 2010/11:RJ1 FöRVALTNINGSBERäTTELSE 16.42 Not 2010 2009 Stiftelsens intäkter Utdelningar 1 171 252 176 214 Ränteintäkter 2 94 585 113 753 Resultat fastigheter 3 61 489 8 197 Resultat från avyttring och nedskrivning av finansiella instrument 4 413 347 686 108 Valutakursresultat m.m. 5 62 261 46 215 Övriga intäkter Finansiella kostnader 6 4 127 4 044 Personalkostnader 7, 8, 9 24 083 23 471 Externa kostnader 10 9 605 9 745 Avskrivningar inventarier 17 485 712 Räntekostnader 11 2 738 3 843 Årets resultat 23 761 700 988 672 För resultat inklusive ej realiserade vinster/förändring av eget kapital till marknadsvärde, se not 12. Balansräkning (KSEK) FöRVALTNINGSBERäTTELSE 2010/11:RJ1 2010/11:RJ1 FöRVALTNINGSBERäTTELSE 16.42 Fastigheter 14, 15 273 260 288 625 Inventarier 17 267 723 Summa materiella anläggningstillgångar 273 527 289 348 Obligationer 18 1 747 225 1 621 392 Aktier 19 4 453 840 4 358 805 Hedgefonder 20 389 600 369 630 Vinstandelslån 20 78 072 57 893 Onoterad fastighetsfond 20 52 Summa finansiella anläggningstillgångar 6 720 807 6 457 001 6 994 334 6 746 349 Kortfristiga fordringar 21 2 321 68 817 Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter 22 46 670 44 562 Certifikat 25 1 095 267 947 547 Kassa och bank 362 422 189 843 Summa omsättningstillgångar 1 506 680 1 250 769 Summa tillgångar 8 501 014 7 997 118 Eget kapital och skulder Bundet eget kapital 23, 24 2 588 800 2 556 383 Fritt eget kapital 23, 24 1 872 066 1 848 624 Balanserat resultat 3 220 390 2 856 409 Summa eget kapital 7 681 256 7 261 416 Periodiseringsfonder 16 4 612 2 362 Summa obeskattade reserver 4 612 2 362 1 589 1 674 Summa avsättningar 1 589 1 674 45 050 45 050 Summa långfristiga skulder 45 050 45 050 Beviljade ej utbetalda forskningsmedel 750 390 666 335 Leverantörsskulder 2 587 2 954 Valutaterminer 26 1 308 Övriga kortfristiga skulder 27 9 103 7 875 Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 28 6 427 8 144 Summa kortfristiga skulder 768 507 686 616 Summa skulder och avsättningar 819 758 735 702 Summa eget kapital och skulder 8 501 014 7 997 118 Ställda säkerheter 29 49 371 49 371 Ansvarsförbindelser 31 86 907 20 490 Tidigare års information om balansposters bokförda värde och jämförande marknadsvärden återfinns i separat bilaga. Kassaflödesanalys (KSEK) FöRVALTNINGSBERäTTELSE 2010/11:RJ1 16.42 2010/11:RJ1 FöRVALTNINGSBERäTTELSE 16.42 2010 2009 Kassaflöde från den löpande verksamheten Årets resultat 761 700 988 672 Justeringar för poster som ej ingår i kassaflödet: Avskrivningar av materiella anläggningstillgångar 5 994 6 324 Återföring av nedskrivning finansiella anläggningstillgångar 234 165 1 229 827 Nedskrivningar av finansiella anläggningstillgångar 223 740 234 165 Realisationsresultat materiella anläggningstillgångar 54 359 Realisationsresultat finansiella anläggningstillgångar 402 922 309 554 Förändring av avsättningar till periodiseringsfonder 2 250 2 362 Förändring av avsättningar till pensioner 84 76 Förändringar räntefordran 3 229 3 268 Förändringar ränteskuld 348 184 Kassaflöde från den löpande verksamheten före förändringar av rörelsekapital 298 577 314 626 Kassaflöde från förändringar i rörelsekapital Förändring av kortfristiga fordringar 80 104 211 536 Förändring av kortfristiga skulder 1 816 150 001 Kassaflöde från den löpande verksamheten 216 657 376 161 Förvärv av materiella anläggningstillgångar 29 444 Försäljning av materiella anläggningstillgångar 64 215 0 Förvärv av finansiella anläggningstillgångar 3 234 760 3 906 778 Försäljning av finansiella anläggningstillgångar 3 384 302 3 535 074 Kassaflöde från investeringsverksamheten 213 728 372 148 Förändring av långfristiga skulder 50 Kassaflöde långfristig finansiering 0 50 Förändring av beviljade ej utbetalda anslag 84 054 78 297 Återbetalade anslag 5 787 3 543 Årets beviljade anslag 347 647 316 761 Kassaflöde från anslagsverksamheten 257 806 234 921 Årets kassaflöde 172 579 230 958 Kassa, bank vid årets ingång 189 843 420 801 Kassa, bank vid årets utgång 362 422 189 843 REDOVISNINGS- OCH VäRDERINGSPRINCIPER 2010/11:RJ1 2010/11:RJ1 REDOVISNINGS- OCH VäRDERINGSPRINCIPER Årsredovisningen har upprättats enligt årsredovisningslagen och allmänna råd. Redovisnings- och värderingsprinciper är oförändrade. Uppställningen av resultaträkningen är anpassad efter stiftelsens verksamhet och avviker därför från årsredovisningslagens uppställningsformer. lämnas upplysningar om tillgångars marknadsvärde samt resultat inklusive ej realiserade vinster/förändring av eget kapital till marknadsvärde i noter till balans- och resultaträkningen. Tidigare års information om balansposters bokförda värde och jämförande marknadsvärden återfinns i separat bilaga. Värdering materiella anläggningstillgångar Materiella anläggningstillgångar redovisas till anskaffningsvärde minskat med avskrivningar och erforderliga nedskrivningar. Materiella anläggningstillgångar skrivs av systematiskt över tillgångens bedömda nyttjandeperiod. Linjär avskrivningsmetod används för samtliga typer av materiella tillgångar. Följande avskrivningstider tillämpas: Byggnader Inventarier Datorer När det finns en indikation på att en tillgång eller en grupp av tillgångar har minskat i värde görs en bedömning av dess redovisade värde. Om en värdenedgång bedöms vara bestående skrivs tillgången ned. redovisas till anskaffningsvärde med avdrag för erforderliga nedskrivningar. Investeringar i såväl egenutvecklad som förvärvad programvara kostnadsförs löpande. Pågående nyanläggningar och förskott tas upp till anskaffningsvärde. När arbetet färdigställts förs utgifter som är värdehöjande till balansposten fastigheter och övriga utgifter till resultaträkningen. Värdering finansiella anläggningstillgångar Aktierelaterade värdepapper (inklusive aktiekonvertibler) värderas individuellt till anskaffningsvärde minskat med erforderliga nedskrivningar. Upplupen ränta på aktiekonvertibler redovisas som upplupen intäkt i balansräkningen. Hedgefonder, vinstandelslån och onoterad fastighetsfond värderas kollektivt var grupp för sig till anskaffningsvärde minskat med erforderliga nedskrivningar. Räntebärande värdepapper värderas kollektivt till anskaffningsvärde minskat med erforderliga nedskrivningar. Upplupen ränta på kupongobligationer redovisas som upplupen intäkt i balansräkningen. Instrument utan kupongränta värderas till upplupet anskaffningsvärde. Utländska värdepapper värderas utifrån anskaffningsdagens valutakurs. Värdering omsättningstillgångar Fordringar upptas till det belopp som efter individuell prövning beräknas bli betalt. Fordringar i utländsk valuta värderas utifrån balansdagens valutakurs. Utestående valutaterminskontrakt värderas kollektivt enligt lägsta värdets princip (LVP). Det innebär att om tillgångskollektivet valutaterminer har negativt marknadsvärde redovisas detta som skuld och motsvarande nedskrivning görs. Skillnaden mellan terminskurs och avistakurs periodiseras över terminskontraktets löptid och redovisas som upplupen ränteintäkt. Certifikat värderas kollektivt enligt lägsta värdets princip (LVP). Det innebär att om kollektivet certifikat har ett bokfört värde som är högre än verkligt värde görs erforderlig nedskrivning på mellanskillnaden. Upplupen ränta på certifikat redovisas som upplupen intäkt i balansräkningen. Banktillgodohavanden i utländsk valuta värderas till balansdagens valutakurs. Värdering skulder Skulder i utländsk valuta värderas utifrån balansdagens valutakurs. Beviljade forskningsmedel Beviljade forskningsmedel redovisas direkt mot fritt eget kapital. Beviljade medel skuldförs vid beslutstillfället. Eget kapital Bokfört eget kapital utgörs av bundet och fritt eget kapital. Bundet eget kapital (stiftelsekapital) består av Jubileumsdonationen (donation) och donationer. Enligt donationsvillkoren ska realvärdet för dessa donationer upprätthållas över tiden. Detta sker genom en årlig avsättning till bundet eget kapital, med ett belopp beräknat utifrån konsumentprisindex utveckling mellan åren. Det bundna egna kapitalet är ej tillgängligt för utdelning. Fritt eget kapital består av Kulturvetenskapliga donationen och balanserat resultat. För denna donation gäller, som framgår av donationsvillkoren, att dess hela kapital får användas för anslag till forskning. Inom ramen för fritt eget kapital görs emellertid ändå en avsättning för bevarande av donationens realvärde. Balanserat resultat består av vinstmedel med avdrag för avsättning för bevarande av donationernas realvärden samt för beviljade forskningsmedel. Enligt styrelsebeslut ska balanserat resultat som lägst uppgå till ett belopp motsvarande utdelning av forskningsmedel i normal omfattning. Noter (belopp i KSEK) NOTER (BELOPP I KSEK) 2010/11:RJ1 2010/11:RJ1 NOTER (BELOPP I KSEK) Aktier 149 700 162 289 Alternativa placeringar 21 552 13 925 Summa 171 252 176 214