frsrdg · GY04RR1 · 2011-02-17 00:00:00 — Många av dem som svarat tycker att de fått ökade kunskaper om granskningarna och att man haft en professionell dialog kring den aktuella frågan. Medarbetare inom granskningsverksamheten har bjudits in till ett antal externa seminarier och konferenser och då haft möjlighet att sprida kunskap om revisionens roll och resultat. Några exempel på detta är: en konferens i med vägledare och karriärcoacher med anledning av granskningen om studenternas anställningsbarhet (RiR 2009:28); en konferens om delgivning, anordnad av , med anledning av rapporten i brottmål (RiR 2010:7); ett seminarium anordnat av i samband med granskningen av skatteavtal med andra länder (RiR 2010:26). I Riksrevisorernas årliga rapport presenterar riksrevisorerna de viktigaste iakttagelserna från den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen. rapport redovisades slutsatserna från effektivitetsrevisionens granskningar inom fyra områden: omstruktureringen av den statliga förvaltningen, försäljning och förvaltning av de statliga bolagen, förändringar inom arbetsmarknadsområdet samt risker i statens ekonomiska åtaganden. För den årliga revisionen redovisades de viktigaste iakttagelserna från granskningen av myndigheternas årsredovisningar och hur myndigheterna hanterat nya ekonomiadministrativa krav, bl.a. avseende intern styrning och kontroll och resultatredovisningarna. I Uppföljningsrapport redovisades en djupare uppföljning av 11 äldre granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen samt en översiktlig uppföljning av 57 nyare granskningsrapporter. Uppföljningen visade att granskningsrapporterna ger upphov till ett förbättringsarbete i den statliga verksamheten. När det gäller den årliga revisionen visade uppföljningen att de myndigheter som fått en invändning i revisionsberättelsen vidtagit relevanta åtgärder för att komma till rätta med problemen. Uppföljningsrapporten innehöll också en redovisning av hur behandlat granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen samt hur behandlat de framställningar och redogörelser som styrelsen lämnat. Vidare redovisades vilka granskningsrapporter som regeringen angett som avslutade i budgetpropositionen . företräder statlig revision i olika sammanhang, t.ex. i frågor om styrning och revision. Myndigheten har även genom sin granskning kunskap om förhållanden inom en mängd olika områden. lämnades 15 (17) remissyttranden bl.a. avseende förvaltningslagsutredningens och budgetlagsutredningens förslag och Europeiska kommissionens grönbok om revisionspolitik. Kostnader för omvärldsriktad verksamhet Kostnaderna för den omvärldsriktade verksamheten13 uppgick till . Kostnaderna för den internationella delen av verksamhetsgrenen var , vilket motsvarar samma nivå som föregående år. Kostnaderna för den nationella delen ökade till . Ökningen förklaras främst av fler besök hos utskott och kanslier, samt högre kostnader för Riksrevisorernas årliga rapport och . Tabell 15 Kostnader och intäkter för omvärldsriktad verksamhet och för internationell uppdragsverksamhet 20082010 (tkr) Tabell 16 Timmar för omvärldsriktad verksamhet och för internationell uppdragsverksamhet 20082010 Den internationella uppdragsverksamheten har avsett revision av verksamheten inom Östersjöstaternas råd (). Tabell 17 intäkter och Kostnader för avgiftsfinansierad Internationell uppdragsverksamhet 20082010, tkr Styrelsens behandling av granskningarna prövar fritt vilka beslut bör överväga med anledning av riksrevisorernas iakttagelser och rekommendationer. Styrelsen har initiativrätt till genom att den beslutar om framställningar (med förslag till riksdagsbeslut) och redogörelser (information till ). Styrelsens ställningstaganden föregås av en föredragning av granskningsrapporten som görs av en riksrevisor och projektgruppen. Därefter tar styrelsen ställning till huruvida initiativrätten ska användas. Vid nästkommande sammanträde tar styrelsen ställning till ett förslag till framställning eller redogörelse. Styrelsen har slutbehandlat 38 av effektivitetsrevisionens granskningar.14 Ökningen jämfört med föregående år beror på att en stor del av granskningar publicerades sent , vilket medförde att styrelsen behandlade dem . I 30 fall har styrelsen utnyttjat sin initiativrätt och överlämnat ärendet till . Av de 30 initiativen hade 7 formen av framställning. Övriga 23 hade formen av en redogörelse. Styrelsen lade 8 granskningar till handlingarna. Tabell 18 styrelses behandling av granskningarna 20082010, antal Styrelsen har haft elva ordinarie sammanträden . Inför styrelsens möten hålls vid behov presidiemöten. Riksrevisorerna deltar i såväl styrelsens som presidiets sammanträden. Styrelsen har fullgjort de författningsenliga uppgifter som åligger den. Styrelsen har således till överlämnat revisionsberättelserna över granskningen av riksbank, Stiftelsen och årsredovisningen för staten. Därutöver har styrelsen beslutat om årsredovisning samt förslag till anslag på statsbudgeten för . Styrelsen har dessutom överlämnat Riksrevisorernas årliga rapport till . Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för ska ett vetenskapligt råd finnas vid . Rådet är ett rådgivande organ till riksrevisorerna, i första hand med inriktning mot mer strategiska frågor. Det vetenskapliga rådet har engagerats för diskussioner om granskningsrapporter och förstudier från effektivitetsrevisionen, och Riksrevisorernas årliga rapport. Projektgrupper har även föredragit pågående granskningar. Frågor som tagits upp har exempelvis behandlat kvalitet och val av metod. Rådet har haft tre möten och har i likhet haft stort utbyte av det vetenskapliga rådets arbete. Rådet består av följande ledamöter: , professor, i , professor, i , professor, (ledamot även tidigare) , professor, . I detta kapitel redovisas de åtgärder som vidtagits för att säkerställa att det finns kompetens för att nå verksamhetens mål och utföra uppdrag. Riksrevisorerna har med stöd av väsentlighetskriteriet15 valt att liksom regeringens myndigheter redovisa kompetensförsörjning enligt 3 kap. 3 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Dessutom redovisas här personalstatistik, sjukfrånvaro, arbetsmiljö och åtgärder för att förebygga ohälsa. arbetar för att säkerställa en kompetensförsörjning som är anpassad till myndighetens mål och verksamhet. I syfte att tydliggöra ledningens inriktning för detta arbete har riksrevisorerna fastställt en kompetensförsörjningsstrategi . Arbetet med ledarförsörjningen har fortsatt. Utbildningen inom årlig revision har varit intensiv med anledning av införandet av nya internationella standarder för finansiell revision. Kompetensutvecklingen inom effektivitetsrevisionen har setts över. Det har fortfarande varit viktigt att anlita extern kompetens för att komplettera organisationens kunskaper och för resursförstärkning. De åtgärder som vidtagits för att säkerställa myndighetens kompetens för att fullgöra uppgifter beskrivs närmare nedan. genomfördes en uppföljning av medarbetarenkäten . Resultatet visade en förbättring av nöjd-medarbetar-index (NMI). Uppföljningen har resulterat i ett antal ytterligare åtgärder. Personalomsättningen har fortsatt minska sedan föregående år och ligger på . En låg personalomsättning innebär att upparbetad kunskap och kompetens behålls i organisationen, vilket skapar goda förutsättningar att genomföra vårt uppdrag. Förbättringen av NMI bedömer vi beror på de prioriterade insatser som påbörjades . Myndighetens kompetensläge har varit stabilt och gott, vilket det rådande arbetsmarknadsläget har bidragit till. Mot bakgrund av att arbetsmarknaden förändras har dock en tendens till ökad personalomsättning noterats. Den totala sjukfrånvaron ligger fortfarande på en låg nivå men har ökat något från 1,5 till , vilket bedöms vara en normal variation mellan åren. har fastställt en kompetensförsörjningsstrategi. Strategin syftar till att attrahera, rekrytera, utveckla och behålla den kompetens som verksamheten behöver. Strategin som omfattar både chefer och medarbetare behandlar dessutom formerna för att bedriva kompetensöverföring vid avgångar samt omställningsarbete vid behov. Utifrån strategin har en åtgärdsplan med ett antal prioriterade aktiviteter tagits fram. Ledarutvecklingsprogrammet för chefer som pågått har slutförts. Den fortsatta chefs- och ledarutvecklingen fokuserar på värdegrund. Ett utvecklingsprogram för ansvariga revisorer och programansvariga har fullföljts. Introduktion för nytillträdda chefer har genomförts liksom karriärplanering för de chefer vars förordnanden har gått ut. har genomfört ett 20-tal rekryteringar, jämnt fördelade mellan chefer, specialister, erfarna revisorer och nyutexaminerade revisorer. Utvecklingen av ett IT-stöd för kompetensförsörjning har fortsatt. nyanställda erbjuds en introduktionsutbildning som är gemensam för hela myndigheten. Dessutom erbjuds kompetensutveckling inom årlig revision genom ett femårigt utbildningsprogram. För effektivitetsrevisionen har en översyn av utbildningen gjorts för att bättre motsvara de strategiskt viktiga kunskaper som krävs. Personalen har även möjlighet att delta i externa utbildningar och seminarier. Kompetensutveckling inom årlig revision genomförde kurser enligt den femåriga utbildningstrappa som arrangeras . I utbildningen ingår två prov, ett yrkeserfarenhet varvad med utbildning och ett . Utbildningen ska motsvara den som ges för revisorer inom den privata sektorn, men med fokus på det regelverk som gäller statlig verksamhet. Utbildningen syftar till att säkerställa att revisorerna inom årlig revision har tillräckliga teoretiska kunskaper för att utföra revision inom statlig verksamhet och förmåga att i praktiken tillämpa sådana kunskaper i arbetet. Provverksamheten genomfördes liksom tidigare i samarbete med . godkändes 4 av de 8 revisorer som genomförde prov 1. På grund av för få anmälningar genomfördes inte prov 2. Sedan utbildningen startade har 80 revisorer godkänts i prov 1 vid utgången av 2010. Av dessa har 30 revisorer även klarat prov 2. Vid utgången av 2010 fanns 54 revisorer inom den årliga revisionen som klarat prov 1 eller prov 1 och 2, eller är auktoriserade revisorer. De ansvariga revisorerna har ett delegerat ansvar i organisationen för vart och ett av den årliga revisionens uppdrag, vilket innebär att de ansvarar för revisionsarbetet och för att underteckna revisionsberättelser och revisorsintyg. Alla ansvariga revisorer uppfyller de interna kompetenskraven. Den interna utbildningen för effektivitetsrevisorer består av grundutbildning, fortsättningsutbildning och seminarieverksamhet. har en översyn gjorts av den interna utbildningen för att den bättre ska motsvara verksamhetens behov. Tonvikten ligger på att utbildningarna ska utgå från våra granskningar. En webbutbildning i grundläggande ekonomistyrning har utvecklats och tagits i bruk. har även satsat på en förstärkning inom statistikområdet så att några medarbetare ska kunna fungera som specialiststöd för sina kolleger. För att komplettera det interna utbildningsutbudet har en akademisk katalog sammanställts med kurser på magister- och doktorandnivå inom forskningsområdet public management och metod. Utbildningarna ges vid universitet och högskola. genomfördes utbildningar inom områden som revisionsmetodik, metod, ekonomistyrning, projektarbete samt kommunikation. Totalt 17 interna utbildningsseminarier har hållits . Flertalet av föreläsarna har varit forskare och experter inom de olika ämnesområden som tagits upp. Användning av extern kompetens och internt kompetensutbyte En viktig strategisk fråga för är att utnyttja den egna samlade kompetensen på bästa sätt och vid behov komplettera den dels genom samarbete med universitet och högskolor, dels genom att anlita konsulter inom både revision och administration. har haft en jämn produktion av granskningar som personalomsättningen har varierat kraftigt. För att kunna leverera en jämn produktion till är en viktig komponent att hyra in tillfällig personal och extern specialistkompetens. Det senare avser bl.a. akademiskt avancerad kunskap och specialistkompetens inom IT-revision. Extern kompetens utgör dessutom ett viktigt stöd för kärnverksamheten vid verksamhets- och kompetensutveckling. Användning av extern kompetens och konsulter tog i sin behandling av årsredovisning (bet. 2009/10:FiU27) upp inköp av extern kompetens och kvaliteten i granskningsverksamheten. Utskottet ansåg att borde analysera och rapportera till hur inköpen av extern kompetens höjt kvaliteten i granskningsverksamheten och vilken typ av extern kompetens som köpts in. Nedan redovisas den typ av kompetens som anlitats samt vår bedömning av hur den externa kompetensen har bidragit till kvaliteten i granskningen. Dessutom redovisas kostnadsutvecklingen för extern kompetens . Sist redovisas kort vilken typ av extern kompetens och konsulter som anlitas i stödverksamheten och kostnader för detta. arbetar löpande med att utveckla kompetensförsörjningen. I detta ingår som en del att avgöra vilka behov som bör och kan täckas genom att anlita extern kompetens och konsulter. Med tanke på breda uppdrag som i princip avser alla statens verksamhetsområden är det nödvändigt att anlita extern kompetens. Myndighetens befintliga egna kompetens skulle annars styra vilka granskningar som kan genomföras. Valet mellan intern och extern kompetensförsörjning utgår främst från en bedömning av vad som är den mest effektiva lösningen. För att uppnå tillräcklig kvalitet är detta nödvändigt och en förutsättning för att uppfylla instruktionsenliga uppdrag. Utbyte och samverkan med andra har dessutom ett värde i sig genom en generell överföring av kompetens. Detta gäller inte minst samverkan med universitet och högskolor. Cirka en tredjedel av effektivitetsrevisionens behov av extern kompetens täcks genom samarbete med andra statliga myndigheter, främst universitet och högskolor. Extern kompetens och konsulter används inom effektivitetsrevisionen särskilt i pågående förstudier och granskningar. En del av kostnaderna (ca1miljonkronor ) avser tjänster som sättning och språkgranskning av rapporter. De resterande kostnaderna avser antingen resursförstärkning till projekt eller att täcka ett behov av att komplettera granskningen med kompetens som inte finns tillgänglig internt. Det hade inte varit möjligt att utan extern kompetens genomföra de aktuella granskningarna i rätt tid, med beslutad inriktning och med fastställda krav på kvalitet. Behovet av att anlita extern kompetens varierar dessutom i hög grad beroende på granskningsstrategi. Vissa granskningar, bl.a. de som avser statliga bolag och inom arbetsmarknadsområdet, har krävt relativt mycket extern kompetens då de har förutsatt en specifik juridisk kompetens eller kvalificerat metodstöd med omfattande statistiska bearbetningar. TABELL 19 KOSTNADER FÖR extern kompetens och konsulter inom EFFEKTIVITETSREVISION 20082010 (TKR) Kostnaderna för att anlita extern kompetens och konsulter inom effektivitetsrevisionen motsvarar av den totala kostnaden för effektivitetsrevisionen 2010. Som det framgår av tabellen har kostnaderna minskat något . I jämförelse med 2008 har dock kostnaderna ökat. Detta förklaras främst av att ett antal insatser senarelades som en följd av ekonomiska besparingar. Inom den årliga revisionen anlitas extern kompetens och konsulter i allt väsentligt i granskningen av statliga myndigheter, vilket framgår av tabellen nedan. Extern kompetens används främst som resurs- och kompetensförstärkning i granskningen av intern styrning och kontroll av IT-system och informationssäkerhet. För att säkerställa kompetensförsörjningen inom området har avropsavtal tecknats med flera av de större revisionsbyråerna. De avropade tjänsterna har varit en förutsättning för att uppdragen ska kunna genomföras enligt god revisionssed. TABELL 20 KOSTNADER FÖR extern kompetens och konsulter inom årlig revision 20082010 (TKR) Övriga myndigheter och andra organisationer Kostnaderna för att anlita extern kompetens och konsulter utgör av de totala kostnaderna för den årliga revisionen. Som nämnts ovan är ambition för sin kompetensförsörjning att granskningen så långt det är effektivt ska utföras med egen personal. Det är inte desto mindre nödvändigt att anlita extern kompetens inom vissa områden där det inte är lämpligt eller kostnadsmässigt försvarbart att bygga upp och långsiktigt upprätthålla egen kompetens. Inom den årliga revisionen gäller det inte minst kvalificerad kompetens inom områden som avser informationssäkerhet. Detta är också områden där nya standarder för finansiell revision ställer högre krav på innehåll och omfattning i granskningen. ser också ett värde i sig att ha ett utbyte med revisorer inom den privata revisionen då samarbetet ger möjligheter till generell överföring av kompetens och erfarenheter. Tabell 21 Kostnader för extern kompetens och konsulter 20082010 (tkr) Ökningen av extern kompetens och konsulter inom det internationella utvecklingssamarbetet beror på att resursbehovet inte har kunnat tillgodoses internt. Ökade kostnader inom den omvärldsriktade verksamheten är främst relaterade till Riksrevisorernas årliga rapport och . Inom den internationella delen avser de ökade kostnaderna utvecklingen av riktlinjerna som ingår i Financial Audit Guidelines. Anlitandet av konsulter till verksamhetsutveckling har ökat. Ökningen avser främst utveckling av IT-stöd inom årlig revision, effektivitetsrevision samt inom administration. har även en översyn av de administrativa processerna och byte av telefoni genomförts med konsultstöd. Inom stödverksamheten anlitas extern kompetens och konsulter främst till kompetens- och resursförstärkning samt till kompetensutveckling. Posten omfattar stöd vid upphandling, kommunikation och rekrytering, bemanning av reception samt IT-drift och support. I posten ingår även intern och extern revision av myndigheten. Behovet av kompetens- och resursförstärkning har minskat , vilket beror på att motsvarande arbetsuppgifter till viss del har kunnat utföras av egen personal då fler har varit i tjänst. Samverkan både mellan och inom verksamhetsgrenarna syftar till att ta tillvara medarbetarnas kompetens så effektivt som möjligt och bidra till att utveckla densamma. Aktiviteterna har i stort sett varit desamma som . Effektivitetsrevisorer har deltagit i den årliga revisionen av myndigheternas resultatredovisningar, och de årliga revisorerna har deltagit när det har varit lämpligt i effektivitetsgranskningar. De årliga revisorerna har också bidragit till effektivitetsrevisionens verksamhetsplanering med insikter från sin granskning av de statliga myndigheterna. Medarbetarna har även haft möjlighet till kompetensutveckling genom att delta i internationella utvecklingssamarbete. Övriga internationella kontakter, bl.a. inom ramen för INTOSAI och EUROSAI, utnyttjas för omvärldsbevakning och kompetensutveckling utifrån granskningsverksamhetens behov. Antal anställda i tjänst per var oförändrat . TABELL 22 ANTAL ANSTÄLLDA PER DEN 31 DECEMBER 20082010 har 15 (35)16 personer slutat eller gått på tjänstledighet och 11 (6) personer har gått i pension. har 20 (55) personer börjat, varav 2 riksrevisorer. Dessutom har 6 (8) personer återkommit från tjänstledighet. Ytterligare 9 (18) personer har anställts . TABELL 23 PERSONALOMSÄTTnING 20082010 (PROCENT) Personalomsättningen som helhet har minskat från . Inom den årliga revisionen var personalomsättningen 4 (12) % medan den inom effektivitetsrevision har minskat från . Den totala sjukfrånvaron har ökat i alla grupper utom i gruppen upp till och med där sjukfrånvaron har minskat. TABELL 24 SJUKFRÅNVARO 20092010 (PROCENT) Anställda -29 år Av total sjukfrånvaro avser: Andel långtidssjuka () Andel långtidssjuka av total ordinarie arbetstid** * I förhållande till total ordinarie arbetstid. ** Total sjukfrånvaro i procent multiplicerad med andel långtidssjuka () i procent. Arbetsmiljö och åtgärder för att förebygga ohälsa genomfördes en förenklad uppföljning av medarbetarenkäten . Resultatet visade en förbättring av nöjd-medarbetar-index (NMI) från . Ett resultat av medarbetarenkäten var att har sett över och reviderat delar av personalpolitiken, bl.a. vad gäller tillämpning av årsarbetstidsavtal, förtroendearbetstid, distansarbete samt tjänstledighet för att pröva annan anställning. Det utvecklingsprogram för ansvariga revisorer och programansvariga som omnämns ovan i kompetensavsnittet innehöll moment om stressrelaterade problem. Syftet med insatsen var att höja kunskapen bland dessa arbetsledare om hur de kan förebygga att problem uppstår inom deras arbetslag. erbjuder sina anställda åtgärder i syfte att förebygga ohälsa. Kostnaden för olika friskvårdsaktiviteter subventioneras för att uppmuntra till kontinuerliga motionsaktiviteter. Samtliga anställda erbjöds även influensavaccin och, mot en subventionerad avgift, massage på arbetsplatsen. I samband med omflyttningar erbjöds personalen en ergonomisk genomgång av sin arbetsplats, med stöd av företagshälsovården. En utbildning genomfördes också i första hjälpen och hjärt-lungräddning för främst utrymningsledare. Sammanställning över väsentliga uppgifter Beräknat belopp enligt anslagsdirektiv* Avgiftsintäkter som ej disponeras Antalet årsarbetskrafter (st.) Medelantalet anställda (st.)*** * Avser beräknade avgiftsintäkter för uppdragsverksamheten. ** Avgiftsintäkterna för uppdragsverksamheten uppgick till 105 tkr. *** Medelantalet anställda har korrigerats för tjänstledigheter. Jämförelsesiffrorna har justerats. Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter m.m. samt andra intäkter som inte disponeras av myndigheten Medel som tillförts statsbudgeten från uppbördsverksamhet Medel som erhållits från statsbudgeten för finansiering av bidrag Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Fordringar hos andra myndigheter Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Skulder till andra myndigheter SUMMA KAPITAL OCH SKULDER Redovisning mot anslag (tkr) Årets tilldelning enligt anslags- direktiv Utnyttjad del av medgivet över-skridande Utgiftsområde 2 anslag 1:15 , ramanslag Utgiftsområde 7 anslag 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete, ramanslag Anslagskrediten för anslag 1:15 uppgår till 8874 tkr och för anslag 1:5 till 1200 tkr. Redovisning mot inkomsttitel (tkr) 2558 Avgifter för årlig revision Redovisning mot bemyndiganden (tkr) Anslag 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete, ramanslag, utgiftsområde 7 Intäkter av avgifter och andra ersättningar Summa medel som tillförts för finansiering av drift Ökning ()/Minskning (+) av kortfristiga fordringar Ökning (+)/Minskning () av kortfristiga skulder Förändring av myndighetskapital hänförligt till övergångseffekten Kassaflöde från/till drift Investeringar i materiella tillgångar Investeringar i immateriella tillgångar Summa medel som tillförts för finansiering av investeringar Förändring av kortfristiga fordringar och skulder Intäkter av avgifter m.m. samt andra intäkter som inte disponeras av myndigheten Förändring av fordringar och skulder Medel som tillförts statsbudgeten från uppbördsverksamhet Minskning av myndighetskapital som tillförts statsbudgeten Medel som erhållits från statsbudgeten för finansiering av bidrag Summa medel som tillförts för finansiering av transfereringsverksamhet Kassaflöde från/till transfereringsverksamhet FÖRÄNDRING AV LIKVIDA MEDEL SPECIFIKATION AV FÖRÄNDRING AV LIKVIDA MEDEL Likvida medel vid årets början Ökning (+)/Minskning () av kassa och bank Ökning (+)/Minskning () av tillgodohavande RGK Ökning (+)/Minskning () av avräkning med statsverket Summa förändring av likvida medel (Belopp redovisas i tusental kronor där inte annat anges.)