frsrdg · GY04NR1 · 2011-01-01 00:00:00 — Utskottet kommer även att arbeta vidare med gränshindersproblematiken på social- och hälsoområdet, ungdomsarbetslösheten i de nordiska länderna, psykiatrivården för barn och unga i samt äldres psykiska hälsa. De nordiska regeringarnas globaliseringsinitiativ kommer också att uppmärksammas och följas på de områden som är relevanta för utskottet. utövar den parlamentariska kontrollen över verksamhet som finansieras via Nordiska ministerrådets budget, inklusive de nordiska institutionerna, och svarar för kontrollverksamheten i fråga om det nordiska samarbete som plenarförsamlingen beslutar om samt ärenden om tolkning av , andra avtal om nordiskt samarbete och rådets arbetsordning. har lagt vikt vid att alla länder och partigrupper ska vara representerade i rådets alla organ, även kontrollkommittén. består av en ordförande, en vice ordförande samt fem medlemmar. Svenska medlemmar i kommittén har varit (S) och (KD). ersattes efter riksdagsvalet av (KD). verksamhet 2010 har vissa fasta uppgifter, som att granska danska Rigsrevisionens berättelser om redovisningen och verksamheten av Nordiska ministerrådets, och Nordiska kulturfondens räkenskaper. I samband med kontrollkommitténs möte i 2009 i fastställdes tre huvuduppdrag som kommittén skulle ägna sig åt : uppföljning och ytterligare precisering av projektverksamheten vid besök vid i en granskning av Nordiska ministerrådets globaliseringsinitiativ inklusive globaliseringsinitiativen i de nordiska länderna. granskningsuppgift 2010 har kommittén fokuserat på projektverksamheten vid ministerrådet. genomförde ett besök vid Nordiska ministerrådets kontor i för att undersöka hur kontoret utvecklats sedan öppnandet 2006, detta med anledning av kommitténs tidigare genomförda undersökningar av de baltiska och ryska informationskontorens verksamhet. I samband med besöket mötte kommittén även representanter från den regionala . Från deltog (S). Under januarimötet i mötte kontrollkommittén den dåvarande danske samarbetsministern . Vid mötet diskuterades bl.a. Nordiska ministerrådets utredning Projektverksamhet som instrument i det nordiska samarbetet, som slutfördes . En särskild arbetsgrupp, bestående av riksdagsledamöterna (S) och (KD), tillsattes av kommittén, med uppgift att lägga fram förslag hur projekthanteringen i ministerrådet bör struktureras. Arbetsgruppen avslutade sitt arbete , och dess förslag och kommentarer inarbetades i betänkandet över meddelandet om rekommendationen 38/2008. Med anledning av kontrollkommitténs pågående evaluering av globaliseringsinitiativet, däribland formerna för dess finansiering, gjorde man en studieresa till och . Under resan företogs besök vid de nordiska institutioner som ingår i globaliseringsinitiativet (NordForsk, Nordisk Innovationscenter och Nordisk energiforskning) för att bekanta sig med nordiska globaliseringsinitiativ och att skaffa information om framstegen i Toppforskningsinitiativet. Danska Rigsrevisionens berättelser över Nordiska ministerrådets, och Nordiska kulturfondens räkenskaper togs i vanlig ordning upp . noterade att Rigsrevisionen i sin rapport gällande Nordiska ministerrådets räkenskaper gjort endast få anmärkningar. Likaså konstaterade kontrollkommittén att Rigsrevisionen hade få anmärkningar som gällde årliga räkenskaper . verksamhet 2011 beslutade sig för att följa upp de tre granskningsuppgifter som man arbetat med . Kommittén anser att i fortsättningen måste det göras ännu mer, särskilt för att kritiskt granska och utvärdera projekt. Under septembermötet sades att kommittén ska fokusera på den interna finansieringen, som innefattar en evaluering av vad använder resurserna till, och av om satsningarna som genomförs tjänar sina syften och ger de resultat som eftersträvas. Man beslutade sig för att invänta det svenska riksdagsvalet och en eventuellt ny sammansättning av kommittén och därefter låta den nya kommittén besluta om granskningsuppgifter . 9 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJöKONFERENSEN 2010/11:NR1 16.42 2010/11:NR1 9 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJöKONFERENSEN 16.42 Det parlamentariska Östersjösamarbetet syftar till att främja den parlamentariska dialogen i , på såväl regional som nationell nivå, och att påverka regeringarna i utvecklingen av det samarbete som bedrivs genom Östersjöstaternas råd (, ). Syftet med det parlamentariska samarbetet är vidare att uppmärksamma frågor av betydelse för och att stödja olika initiativ som främjar en miljömässigt och socialt hållbar utveckling i regionen. På finns ambitionen att utvidga visionen om ett gränslöst till att omfatta hela . Det parlamentariska Östersjösamarbetet äger rum inom ramen för den parlamentariska (BSPC). är representerat i den permanenta kommittén för BSPC och har svarat för sekretariatsfunktionen. Den parlamentariska Den parlamentariska arrangerades och äger rum en gång . Till konferensen inbjuds elva nationella parlament, elva regionala parlament och fem internationella organisationer samt ett antal frivilliga organisationer. Konferensen behandlar viktiga problemställningar i , som miljö, arbetsmarknad, välfärd och sjösäkerhet. Samarbetet tjänar också som ett viktigt forum för kontakter mellan och EU:s medlemsstater i regionen och bidrar till ett ökat informationsutbyte och kontaktnätsbyggande mellan parlamentariker från samtliga . I den parlamentariska deltar med en delegation bestående av upp till fem ledamöter. beslutar för varje mandatperiod hur delegationen ska vara sammansatt. , liksom den förra, är den partipolitiska fördelningen tre ledamöter för alliansen och två för oppositionen. De fem ledamöterna utses inför varje konferens av partigrupperna. Den permanenta kommittén är konferensens fasta politiska organ och består av tio parlamentariker: två från , en från , en från , två från , en från , två från och en från den kommande konferensens värdland. Kommittén möts cirka . har inte haft någon representant i den permanenta kommittén. Flera av den permanenta kommitténs möten äger dock rum i form av en s.k. utvidgad permanent kommitté, där samtliga deltagande länders parlament är representerade. Fram till riksdagsvalet var riksdagsledamot (S) representant i den utvidgade kommittén. Hon ersattes därefter av (M), med (S) som suppleant. Kommitténs mandat är att förbereda den årliga i samarbete med värdlandet och att följa upp den parlamentariska resolutioner. Kommittén samarbetar i det sammanhanget med Östersjöstaternas råd (), regeringarnas organ för samarbetet mellan och har även kontakter med andra relevanta organisationer. På svenskt initiativ genomför kommittén en, i huvudsak teknisk, översyn av den parlamentariska arbetsordning med avsikten att lägga fram ett förslag till konferens. Konferensen i Den 19:e parlamentariska ägde rum i . Drygt 200 parlamentariker, experter och företrädare för olika organisationer deltog. Konferensen öppnades av talmannen i lagting, . Från deltog (FP), (S), (M), (C) samt (S). Därutöver deltog (M) och (S) som representant för respektive för arbetsgrupp om havspolitik. Konferensen hölls i form av tre sessioner som tog upp det aktuella samarbetet i , klimatförändringarnas påverkan på biologiska mångfald respektive som ett område med fred och säkerhet. Konferensen avslutades som brukligt med att deltagarna antog en resolution (bilaga 3). Vid konferensen omvaldes , , till ordförande och till vice ordförande för fram till följande konferens. arbetsgrupper I den resolution som antogs vid konferens i , , beslöt BSPC att en för gemensam arbetsgrupp för integrerad havspolitik skulle tillsättas. En sådan arbetsgrupp inledde sitt arbete . Från riksdag deltar riksdagsledamot (S). Fram till riksdagsvalen deltog (M) som representant för . beslöt också att en gemensam arbetsgrupp för civil säkerhet med särskild inriktning på trafficking skulle tillsättas. Riksdagsledamot (C) är representant i arbetsgruppen och för medborgar- och konsumentutskott deltar (S). Båda arbetsgrupperna avlämnade delrapporter under konferensen i och förväntas lämna sina slutrapporter vid den 20:e parlamentariska , som kommer att hållas i . inleddes en diskussion om att tillsätta en ny arbetsgrupp på temat grön tillväxt inklusive energieffektivitet. Ett ställningstagande till ett förslag om en sådan grupp och dess mandat kan väntas . 10 Den arktiska parlamentarikerkonferensen 10 DEN ARKTISKA PARLAMENTARIKERKONFERENSEN 2010/11:NR1 16.42 2010/11:NR1 10 DEN ARKTISKA PARLAMENTARIKERKONFERENSEN 16.42 Sedan starten har miljöfrågor och effekterna av klimatförändringarna varit i fokus för det arktiska parlamentarikersamarbetet. har samarbetet även fokuserat på den civila säkerheten i regionen, befolkningens hälsotillstånd och ett bärkraftigt utnyttjande av naturresurserna. Den nära samverkan mellan den politiska och den vetenskapliga dimensionen innebär att forsknings- och utbildningsfrågor får stor uppmärksamhet. Ursprungsbefolkningarna i regionen deltar i samarbetet i egenskap av permanent participants. Det ökande intresset för den arktiska regionen i både de nationella parlamenten och har återspeglats i arbetet inom ramen för det arktiska parlamentarikersamarbetet. Den första konferensen hölls 1993 i . Den arktiska parlamentarikerkonferensen, CPAR (Conference of Parliamentarians of the Arctic Region), utgörs av delegationer utsedda av parlamenten i , , , , , , och samt och representanter för ursprungsbefolkningarna i regionen. Konferensen äger rum . Den nionde arktiska parlamentarikerkonferensen arrangerades i . har ingen permanent arktisk delegation utan utser en delegation för varje konferens som består av fem ledamöter enligt den partipolitiska fördelning som fastslås av riksdagsstyrelsen för varje mandatperiod. Både under föregående och innevarande mandatperiod var den partipolitiska fördelningen tre ledamöter för alliansen och två för oppositionen. Den permanenta arktiska parlamentarikerkommittén (SCPAR) Den arktiska parlamentariska samarbetskommittén, SCPAR () bildades och är det organ som upprätthåller arbetet och verkställer besluten mellan konferenserna samt förbereder nästa konferens. I egenskap av observatör följer kommittén Arktiska rådets arbete på nära håll. I kommitténs möten deltar även representanter för ursprungsbefolkningarna samt observatörer. Svensk medlem i den arktiska parlamentarikerkommittén var fram till valet (S), och (M) var suppleant. Efter valet är (S) svensk medlem i kommittén och (FP) suppleant. Den permanenta kommittén har hållit fem möten , varav två i samband med konferensen. Kommittén har fokuserat på frågor om hållbart utnyttjande av naturresurserna i regionen, utbildnings- och forskningsfrågor som en uppföljning av Internationella polaråret (IPY), konsekvenserna av den smältande polarisen samt ländernas och EU:s politik för den arktiska regionen och hur kan stärkas. Kommittén har , för att stärka engagemanget från och , hållit ett möte i och ett möte i . Vid kommitténs möte i deltog den danska utrikesministern för att redogöra för framdriften av det danska ordförandeskapsprogrammet för och den norske utrikesministern för att redogöra för politik för nordområdena. Vid kommitténs konstituerande möte efter konferensen omvaldes , , till ordförande. , , valdes till den nyinrättade posten som vice ordförande. Den permanenta kommittén har en nära dialog med forskningsmiljöer med inriktning på den arktiska regionen, särskilt verksamheten vid det virtuella arktiska (). Kommittén önskar ytterligare stärka dialogen mellan den politiska nivån och forskarmiljöerna och har inlett en dialog med de kanadensiska arrangörerna av nästa stora i . Ordförandeskapet för kommittén är personligt och inte nationellt. Från svenskt håll har frågan om att ordförandeskapet skulle rotera mellan länderna aktualiserats. Frågan bereds inom kommittén. Ordförandeskapet i , regeringssidans samarbetsorgan, är tvåårigt. innehar ordförandeskapet , och därefter övertar ordförandeskapet för en tvåårsperiod. De svenska representanterna i kommittén har inlett en dialog med regeringssidan om det kommande svenska ordförandeskapet för 20112013 och hur parlamentarikerna kan involveras i arbetet med detta. Nionde arktiska parlamentarikerkonferensen Den nionde Arktiska parlamentarikerkonferensen ägde rum i och samlade drygt 100 deltagande parlamentariker, experter och representanter för urbefolkningen i den arktiska regionen. På grund av att konferensen ägde rum i så nära anslutning till det svenska valet deltog med en mindre delegation än normalt. Delegationen bestod av (S) och (M). Konferensen öppnades av president . Hälsningsanförandet hölls av vice president , som var representant i den permanenta kommittén. Detta var första gången som konferensen arrangerades utanför den arktiska regionen, vilket av flera av inledarna tolkade som en signal om regionens växande betydelse. Från svensk sida underströks vikten av ett fortsatt samarbete på forskningsområdet och behovet av en långsiktig vision för utvecklingen i regionen. Vidare underströks behovet av ett starkt ledarskap i regionen och att bör stärkas. Ett av huvudtemana för konferensen var hållbart utnyttjande av de levande naturresurserna i . Under detta tema fick EU:s förbud mot import av sälskinnsprodukter särskild uppmärksamhet. Det andra huvudtemat för konferensen var utbildning och forskning, inklusive arvet efter det internationella polaråret (IPY). Behovet av ökad rörlighet på utbildningsområdet och fortsatt internationellt forskningssamarbete underströks. () lyftes särskilt fram under detta tema. Konferensens tredje tema var konsekvenserna av den smältande isen. Frågan om hållbart utnyttjande av naturresurserna, behovet av samarbete på räddningsområdet samt behovet av regler inom ramen för IMO lyftes särskilt fram. Konferensen antog en resolution på dessa områden som riktar sig till regeringarna i de arktiska länderna, samt EU:s institutioner. Vidare innehöll resolutionen bl.a. en uppmaning till och regeringarna i de arktiska länderna att tillsätta en expertgrupp med uppgift att ta fram en vision för utvecklingen i den arktiska regionen . Slutdokumentet från konferensen finns i bilaga 4. En rapport från konferensen har utarbetats, och rapporten och inledningsanföranden från konferensen finns publicerade på . Tionde arktiska parlamentarikerkonferensen arktiska parlamentarikerkonferens äger rum på 2012. Teman för konferensen kommer att fastställas av SCPAR. 10 DEN ARKTISKA PARLAMENTARIKERKONFERENSEN BILAGA 1 2010/11:NR1 16.42 2010/11:NR1 11 SAMARBETET I 16.42 Genom bildandet av (), regeringssidans samarbetsorgan, markerades viljan till ett fördjupat samarbete i . Basen är den s.k. Kirkenesdeklarationen som , , , , , och undertecknade 1993 vid en utrikesministerkonferens i . undertecknade landshövdingar, guvernörer och representanter för urfolk i regionen ett protokoll som etablerade Barents regionråd. Sammanlagt 13 fylken, län och provinser ingår i regionrådet, varav och i . Syftet är att stödja och främja en hållbar utveckling i regionen. Ordförandeskapet i roterar mellan , , och . Vid ett ministermöte i övertog ordförandeskapet efter . På motsvarande sätt kommer att överlämna ordförandeskapet till . övertar ordförandeskapet för regionrådet efter Troms fylke i . Under sitt ordförandeskap för har särskilt arbetat i riktning mot en eko-effektiv ekonomisk utveckling i regionen en utveckling där ekonomisk tillväxt, hållbart användande av naturresurser och arbete mot klimatförändringar hanteras på ett integrerat sätt. Inom den ramen har man sökt åstadkomma förbättrade villkor för små och medelstora företag i regionen, utveckling av förnybar energi och energieffektivisering samt gett särskild uppmärksamhet åt att åtgärda objekt från listan med identifierade hot spots, dvs. förorenade områden i nordvästra . Det nordiska samarbetet har nära kontakter med och det parlamentariska , som består av ett nätverk av aktiva politiker i regionen. Norska arrangerade i samarbete med den första parlamentarikerkonferensen i i . har en praxis vuxit fram som innebär att parlamentet i det land som innehar ordförandeskapet i arrangerar en parlamentarisk . Konferenserna avslutas enligt praxis med antagandet av en resolution. Den fjärde parlamentariska ägde rum i , , under det dåvarande ryska ordförandeskapet. Således hölls ingen parlamentarikerkonferens . Det parlamentariska nätverket är just ett nätverk, och saknar därför stadgar eller liknande. Inte heller finns någon styrelse eller kommitté som möts mellan de parlamentariska Barentskonferenserna. Förberedelserna för dessa faller därför helt på värdlandets parlament, för de nordiska ländernas del i praktiken på dess delegation till . möts i stället informellt och ad hoc för diskussion om aktuella samarbetsfrågor i Barents-området i samband med olika möten och konferenser där parlamentariker från regionen deltar. har bl.a. frågor om hållbar utveckling, småföretagssamarbete, infrastruktur och inte minst miljöfrågor berörts. riksdag kommer att vara värd för nästa parlamentariska , den femte i ordningen, som arrangeras i . BILAGA 1 2010/11:NR1 16.42 2010/11:NR1 BILAGA 1 16.42 svenska delegation vald fram till ny delegation valdes Medlemmar Utskott (S) Presidiet (M) Presidiet (S) (M) (S) Kultur- och utbildningsutskottet (S) , (M) Medborgar- och konsumentutskottet (C) Näringsutskottet (FP) Miljö- och naturresursutskottet (S) Medborgar- och konsumentutskottet (M) (KD) Kultur- och utbildningsutskottet, (V) Medborgar- och konsumentutskottet (S) (M) Kultur- och utbildningsutskottet (MP) Miljö- och naturresursutskottet (S) Miljö- och naturresursutskottet (S) (M) (C) Presidiet Suppleanter (S) (M) (S) (M) (S) (S) (M) . (C) (FP) (S) (M) (KD) (V) (S) (M) (MP) (S) (S) (M) (C) Medlemmar Utskott (M) Presidiet (S) Presidiet (M) Medborgar- och konsumentutskottet (S) , (M) (S) Miljö- och naturresursutskottet (M) (S) Välfärdsutskottet (FP) Miljö- och naturresursutskottet (S) Kultur- och utbildningsutskottet (C) Presidiet (S) Medborgar- och konsumentutskottet (M) Medborgar- och konsumentutskottet (S) (KD) (SD) Miljö- och naturresursutskottet (MP) Miljö- och naturresursutskottet (M) Miljö- och naturresursutskottet (V) Medborgar- och konsumentutskottet (M) Kultur- och utbildningsutskottet Suppleanter (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (FP) i (S) (C) i (S) (M) (S) (KD) (SD) (MP) (M) (V) (M) BILAGA 2 2010/11:NR1 16.42 2010/11:NR1 BILAGA 2 16.42 Fremstillinger, rekommandationer og interne beslutninger Fremstillinger vedtaget af Præsidiet januaroktober 2010 Fremst. 1/2010 1 Undersøgelse af farlige kemikalier samt aftale om tungmetaller (A 1466/miljø) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd, at - i forhold til REACH-implementeringen gennemføre tekniske undersøgelser til at definere hormonforstyrrende stoffer, foreslå og forberede øvrige typer af stoffer til kandidatlisten til substitution samt samarbejde om at få nano-materialer defineret og registreret som nye stoffer og dermed omfattet af gældende regelværk at i forhold til det globale arbejde påtage sig en ledende rolle i bestræbelserne for at opnå en bindende, verdensomspændende kviksølvaftale, der skal være åben for også at omfatte andre tungmetaller Fremst. 2/2010 2 Kemikaliefri indkøbspolitik samt internationalt kemikalieforskerpanel (A 1466/miljø) Nordisk Råd rekommanderer de nordiske landes regeringer, at indføre en indkøbspolitik for offentlige myndigheder og virksomheder, der skal indeholde krav om, at der ikke må efterspørges stoffer, som er dokumenteret at indeholde farlige kemikalier, der kunne substitueres eksempelvis i henhold til ChemSecs SIN-liste: Substitute it now! at sammen og hver for sig arbejde for at etablere et internationalt kemikalieforskerpanel, der skal være helt fri af kommercielle og politiske interesser Fremst. 3/2010 3 Friluftsaktiviteter for børn og unge (A 1476/miljö) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd, at udveksle nordiske erfaringer for, hvorledes skov- og naturområder og eventuelle nye skove ikke mindst de bynære arealer kan sikres i den pågående byudvikling og drives med sigte på at kunne udgøre en ramme for gode, alsidige friluftsaktiviteter for børn og unge at åbne og udbygge nordiske og nordisk-baltiske mobilitetsordninger på uddannelsesområdet som muliggør udveksling mellem børn og unge i landene, samt deres ledere og lærere med det formål at styrke bredden og udviklingen af friluftsaktiviteter at åbne og gerne udvide støtteprogrammerne under Nordisk Børne- og Ungdomskomité, NORDBUK, med henblik på at iværksætte initiativer og projekter, der udvikler og fremmer børn og unges øgede aktive friluftsliv 1 den 27. januar 2010 2 den 27. januar 2010 3 den 27. januar 2010 Fremst. 4/2010 4 Vidareutveckling av det nordiska forsknings- och innovationsområdet NORIA(A 1495/näring) rekommenderar att initiera en kartläggning av NORIA som innehåller följande: Kartläggning av om det genom NORIA har skapats ett samspel mellan forskning och innovation Kartläggning av den tvärsektoriella koordineringen inom NMR Kartläggning av i vilken grad det nordiska forsknings- och innovationssamarbetet understöds av nödvändiga strukturer och av samarbetet mellan NORIA:s två pelare NordForsk NICe, samt mellan institutionerna och NMR Kartläggning av hur och i vilken grad budget och nödvändiga medel säkras genom bidrag från nationella forsknings- och innovationsmedel generellt och innan projekt som t.ex. TFI sätts i gång. Kartläggning av samarbetet med de nationella forskningsråden och forskningsmiljön Kartläggning av näringslivets roll i det nordiska forsknings- och innovationsarbetet Föreslå utveckling av det nordiska forsknings- och innovationssamarbetet Fremst. 5/2010 5 Etablering af en nordisk kulturfestival (A 1487/kultur) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd, at der gennemføres en årlig nordisk kulturfestival i forbindelsen med afholdelsen af Nordisk Råds Session at kulturfestivalen optages i Nordisk Ministerråds budget og indgår som en selvstændig og tilbagevendende aktivitet med tilhørende budgetpost at festivalen indgår som et satsningsområde i Nordisk Ministerråds kommende strategi og handlingsplan på kulturområdet gældende fra 2010 at der oprettes et koordinationssekretariat, som kan varetage organiseringen og gennemførelsen af . 6/2010 6 Fællesnordisk tilgang til EUs forbrugerpolitik (A 1507/medborger) Nordisk Råd rekommanderer de nordiske regeringer, at koordinere en enslydende og fællesnordisk holdning ved behandling af KOM(2008) 614. Den nordiske holdning skal sikre en minimumsharmonisering på højst mulige niveau, således at den nordiske forbrugerbeskyttelse fortsat kan styrkes fremover 4 den 29. 5 den 22. 6 den 22. Rekommendationer som godkänts av under den 62:a sessionen Rek. 7/2010 Nordiska ministerrådets planer och budget (B 266/presidiet) rekommenderar att ökningen till gränshindersarbetet (5-1035-1) på 3 MDKK inte leder till att berörda länder minskar sina anslag till nämnda gränsregionala organisationer att NordGen ska ställas nödvändiga resurser till förfogande för att kunna förvalta sitt ansvarsområde. En redogörelse av hur NordGens ekonomiska situation löses översänds till att utveckla ekonomisystemet i så att det bättre framgår hur medlen används. Budgeten och bokslutet bör bli mera transparent i förhållande till det politiska system som kontrollerar och godkänner den att inom ordförandeskapspuljen (5-0445-1) omnämna det konsumentpolitiska samarbetet som speciellt prioriterat att inom ramen för kulturministrarnas budget reservera 1,5 MDKK för etablerandet av en nordisk kulturfestival (enligt Fremst. 5/2010) Rek. 8/2010 Udvisning af nordiske statsborgere (A 1515/medborger) Nordisk Råd rekommanderer , at standse den danske praksis med at hjemsende nordiske borgere, der har behov for socialhjælp i at fortolke og anvende Nordisk Konvention af 1994, art. 7 på samme måde som de andre nordiske lande, således at alle borgere fra de nordiske lande sikres samme rettigheder at den danske regering redegør mundtligt for den danske praksis med at hjemsende nordiske medborger på Nordisk Råds Session 2010 Rek.