frsrdg · GY04RB1 · 2011-01-01 00:00:00 — Uppskrivning får endast ske om tillgången har ett tillförlitligt och bestående värde som väsentligt överstiger det bokförda värdet. Avskrivningstiden för byggnader är och för övriga fastighetsanläggningar . Avskrivningstiden för maskiner och inventarier inklusive datorer är . Direkta personalkostnader som kan hänföras till egenutvecklade IT-investeringar räknas in i anskaffningsvärdet för tillgången. Reverserade transaktioner Repoavtal redovisas som lånetransaktioner i stället för att påverka värdepappers- eller guldinnehavet. Med repoavtal avses ett avtal om försäljning av tillgångar, såsom värdepapper och guld, där säljaren förbinder sig att köpa tillbaka motsvarande tillgångar till ett överenskommet pris . De tillgångar som lämnar som säkerhet vid inlåningsrepor redovisas även i fortsättningen i balansräkningen och värderas enligt de regler som gäller för övriga värdepappers- och guldinnehav. Belopp som motsvarar erhållen köpeskilling redovisas som skuld, och de överförda tillgångarna redovisas inom linjen. Tillgångar som erhåller vid utlåningsrepor redovisas inte i balansräkningen eftersom de är att betrakta som säkerhet för lån. Belopp som motsvarar erlagd köpeskilling redovisas som en fordran. Skillnaden mellan repans båda likvidbelopp (avista och termin) periodiseras över repans löptid. Transaktioner som genomförs inom ramen för avtal om automatiserade repor redovisas i balansräkningen endast om säkerhet ställts i form av kontanter under transaktionens hela löptid. Sedlar och mynt utelöpande sedlar och mynt motsvaras av det nominella värdet och beräknas genom att värdet motsvarande de sedlar och mynt mottagit från tillverkarna reduceras dels med värdet motsvarande de sedlar och mynt som ingår i lager, dels med värdet motsvarande de sedlar och mynt makulerat och avskrivit. Utelöpande sedlar och mynt som upphört att vara lagliga betalningsmedel förs till resultaträkningen senast då dessa inte längre löses in av . De ska dock föras till resultaträkningen tidigare om endast ett mindre belopp förväntas återstå att lösa in och det görs en avsättning för detta belopp. Utelöpande minnesmynt och minnessedlar ska föras till resultaträkningen när utgåvan varit utelöpande . Resultatavräkning Realiserade vinster och realiserade förluster förs till resultaträkningen. Orealiserade vinster förs till ett värderegleringskonto i balansräkningen. Orealiserade förluster förs till resultaträkningen om de överstiger orealiserade vinster som eventuellt tidigare finns bokförda på det korresponderande värderegleringskontot. Orealiserade förluster som förs till resultaträkningen får inte återföras mot nya orealiserade vinster de påföljande åren. Orealiserade förluster i ett visst värdepapper, en viss valuta eller guld nettas inte mot orealiserade vinster i andra värdepapper, valutor eller guld. Överkurser och underkurser på förvärvade värdepapper beräknas och redovisas som en del av ränteintäkterna och skrivs av under värdepapperens återstående löptid. Transaktionskostnader För guld, instrument i utländsk valuta och värdepapper används genomsnittsmetoden för att fastställa anskaffningskostnaden för sålda poster när valutakurs- och priseffekter beräknas. Vid nettoförvärv av valuta och guld läggs den genomsnittliga anskaffningskostnaden för dagens förvärv av varje enskild valuta och guld till den föregående dagens innehav så att ett nytt vägt genomsnitt av valutakursen eller guldpriset erhålls. Vid nettoförsäljning beräknas det realiserade resultatet baserat på den genomsnittliga anskaffningskostnaden den för innehavet i fråga. Derivatinstrument Derivatinstrument värderas kontrakt för kontrakt inom varje grupp av derivatinstrument. Grupper med positivt värde redovisas som tillgång och med negativt värde som skuld. Valutaterminer bokförs till ett värde som motsvarar kontraktets valutabelopp multiplicerat med skillnaden mellan bokslutsdagens och affärsdagens valutakurs (avista). Skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och den avtalade terminsvalutakursen periodiseras som ränta under kontraktets löptid. På affärsdagen bokförs såld valuta, multiplicerat med skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och den genomsnittliga anskaffningskursen som realiserat resultat. Avistaledet i valutaswappar bokförs på likviddagen till affärsdagens valutakurs (avista). Terminsledet i valutaswappar bokförs på samma sätt som valutaterminer, det vill säga till ett värde som motsvarar kontraktets valutabelopp multiplicerat med skillnaden mellan bokslutsdagens och affärsdagens valutakurs (avista). Skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och den avtalade terminsvalutakursen periodiseras som ränta under kontraktets löptid. Till skillnad från vid valutaterminer uppkommer inga realiserade valutakursresultat vid bokföring av valutaswappar. Ränteswappar bokförs, för både de inkommande och utgående transaktionerna, till ett värde som motsvarar skillnaden mellan kontraktets nominella belopp och det nominella beloppet omräknat till bokslutsdagens pris. Det framräknade beloppet omräknas till kronor med bokslutsdagens valutakurs. Guldoptioner bokförs på affärsdagen till ett belopp som motsvarar erlagd alternativt erhållen premie. Vid bokslut justeras det bokförda värdet till ett värde som motsvarar kontraktets antal uns omräknat till bokslutsdagens optionspris och valutakurs. Optionspriset beräknas utifrån en vedertagen beräkningsmodell. Futurekontrakt bokförs som realiserat resultat till ett belopp som motsvarar det värde som beräknats vid den dagliga avräkningen. Guld Not 1 38 537 Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför Fordringar på IMF Not 2 31 175 30 898 Banktillgodohavanden och värdepapper Not 3 251 380 Utlåning i svenska kronor till kreditinstitut i relaterad till penningpolitiska transaktioner Huvudsakliga transaktioner Not 4 Finjusterande transaktioner Not 5 Strukturella transaktioner Not 6 500 368 801 Utlåningsfacilitet Not 7 0 368 802 Övriga tillgångar Materiella och immateriella anläggningstillgångar 406 Finansiella tillgångar Not 9 521 521 Derivatinstrument Not 10 584 136 Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter 4 608 Övriga tillgångar Not 12 318 Skulder och eget kapital Utelöpande sedlar och mynt Sedlar Not 13 99 902 104 590 Mynt Not 14 5 499 110 663 Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till penningpolitiska transaktioner Inlåningsfacilitet Not 15 45 56 Finjusterande transaktioner Not 16 5 097 Emitterade skuldcertifikat Not 17 Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Not 18 69 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Not 19 83 774 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför Not 20 431 Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF Not 21 23 275 3 Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Not 23 488 606 Övriga skulder Not 24 47 662 Avsättningar Not 25 220 251 Värderegleringskonton Not 26 35 102 37 818 Eget kapital Grundfond Not 27 1 000 1 000 Reserver Not 28 71 429 14 204 Summa skulder och eget kapital 708 838 Inom linjen förda poster, se not 41. Ränteintäkter Not 29 7 717 10 997 Räntekostnader Not 30 2 135 2 796 Nettoresultat av finansiella transaktioner Not 31 5 123 6 714 Avgifts- och provisionsintäkter Not 32 67 58 Avgifts- och provisionskostnader Not 33 11 43 Erhållna utdelningar Not 34 134 55 Övriga intäkter Not 35 603 16 Summa nettointäkter 1 252 15 001 Personalkostnader Not 36 345 342 Administrationskostnader Not 37 240 267 Avskrivningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar 71 Sedel- och myntkostnader Not 39 56 117 Övriga kostnader Not 40 LÖPANDE VERKSAMHET Kassaflöde från den löpande verksamhetens resultat Erhållna räntor 10 892 13 231 Betalda räntor 2 215 2 796 Erhållet netto av finansiella transaktioner 3 133 7 192 Erhållna avgifter och provisioner 67 58 Betalda avgifter och provisioner 11 43 Övriga inbetalningar 67 16 Betalda förvaltningskostnader 670 746 11 263 16 912 Kassaflöde från den löpande verksamhetens tillgångar 1 059 Fordringar på IMF 4 682 26 845 Värdepapper 5 324 101 703 Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande i 189 193 Strukturella transaktioner 368 301 104 001 Övriga tillgångsposter 9 1 656 358 304 40 641 Kassaflöde från den löpande verksamhetens skulder Utelöpande sedlar och mynt 4 726 1 610 Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till penningpolitiska transaktioner 166 021 35 533 Emitterade skuldcertifikat 192 222 143 276 Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför 1 189 178 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i 3 674 85 897 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför 343 7 437 Övriga skuldposter 1 528 25 691 364 773 21 106 Kassaflöde från den löpande verksamheten 4 794 2 623 Tabellen fortsätter på nästa sida. Förvärv och avyttringar av materiella och immateriella anläggningstillgångar 46 56 Förvärv och avyttringar av finansiella tillgångar 0 3 Erhållen utdelning 134 55 Kassaflöde från investeringsverksamheten 88 2 Inleverans till statskassan 5 800 5 900 Kassaflöde från finansieringsverksamheten 5 800 5 900 Periodens kassaflöde 918 8 521 Likvida medel vid periodens början 3 141 12 399 Kassaflöde från den löpande verksamheten 4 794 2 623 Kassaflöde från investeringsverksamheten 88 2 Kassaflöde från finansieringsverksamheten 5 800 5 900 Kursdifferens i likvida medel 129 737 Likvida medel vid periodens slut 2 094 3 141 Specifikation av likvida medel Bankkonton och bankutlåning i utländsk valuta, se not 3 2 094 3 140 Huvudsakliga transaktioner 1 Summa likvida medel 2 094 3 141 Kassaflödesanalysen visar in- och utbetalningar samt likvida medel vid periodens början och slut. Kassaflödesanalysen delas in i betalningar från den löpande verksamheten, investeringsverksamheten och finan-sieringsverksamheten. Den löpande verksamheten Kassaflöden som är hänförliga till den löpande verksamheten härrör från huvudsakliga verksamhet. Kassaflödet från den löpande verksamheten utgår från resultatet. Justering görs för poster som inte påverkar kassaflödet alternativt inte hör till den löpande verksamheten. Därutöver ingår kassaflödespåverkande förändringar av sådana balansräkningsposter som ingår i den löpande verksamheten. Investeringsverksamheten Investeringsverksamheten består av förvärv och försäljningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar samt de aktier och andelar som redovisas under posten finansiella tillgångar. Därutöver ingår erhållen utdelning från aktie- och andelsinnehavet. Finansieringsverksamheten Finansieringsverksamheten består av förändring i eget kapital som normalt sker genom utdelning, även kallad inleverans till statskassan. Noter Miljoner kronor Förekommande sifferuppgifter inom parentes avser 2009. Uns (miljoner) 4,0421 4,0421 Pris Amerikanska dollar/uns 1 418,6948 1 / amerikanska dollar 6,7201 7,1521 Bokfört värde 38 537 31 691 Per innehar 4 miljoner uns (troy/oz) guld (4), vilket motsvarar . har inget guld avyttrats. Not 2 Fordringar på IMF Särskilda dragningsrätter 23 671 25 685 Reservposition i IMF Insatskapital (kvot) 24 791 26 859 IMF kronkonto 19 643 21 854 PRG-HIPC utlåning 192 208 Bilaterala lån 2 164 Summa 31 175 30 898 innehav av särskilda dragningsrätter (SDR) uppgår till 2 287 miljoner SDR (2 291). Ett belopp motsvarande de SDR som sammanlagt tilldelats av IMF redovisas som skuld. Se not 21. Under posten reservposition i IMF nettoredovisas totala insatskapital (kvoten) i () om 2 395,5 miljoner SDR, med valutafondens konto för svenska kronor. Posten PRG-HIPC utlåning avser en räntefri insättning hos IMF som förvaltare av bidrag för IMF:s andel av skuldlättnadsinitiativet HIPC (Heavily Indebted Poor Countries) och för fondens mjuka utlåning. Insättningen om totalt 18,6 miljoner SDR ska vara återbetald . ingick ett bilateralt låneavtal med IMF om ett SDR-belopp motsvarande totalt , varav 209 miljoner SDR var utestående per . Vid utgången av 2010 har dessutom en fordran på IMF om 12,7 miljoner SDR som avser medel som IMF får använda vid ränte- och kreditförluster till följd av dröjsmål. Medlen har överförts genom att IMF löpande har gjort avdrag från ränteutbetalningar som avser reservposition i IMF. har löpande bokfört dessa avdrag i resultaträkningen. Därför finns de inte upptagna som fordran på IMF i balansräkning. meddelade , i enlighet med förslag från IMF och efter medgivande, att IMF får använda 5,1 miljoner SDR av dessa medel för att finansiera avskrivning av skuld till IMF. Medlen inklusive ränta om togs i anspråk . Not 3 Banktillgodohavanden och värdepapper Bankkonton 156 496 Bankutlåning 1 938 2 644 Obligationer 246 090 254 458 Korta värdepapper 3 196 13 852 Summa 251 380 271 450 Banktillgodohavandena och värdepapperen är utgivna i euro, amerikanska dollar, brittiska pund, australiensiska dollar, kanadensiska dollar, norska kronor och japanska yen. Fördelningen framgår av tabellen nedan. Euro 103 574 138 476 Amerikanska dollar 112 459 96 317 Brittiska pund 17 388 17 653 Australiensiska dollar 9 150 9 529 Kanadensiska dollar 8 808 9 473 Norska kronor 1 2 Japanska yen 0 0 Summa 251 380 271 450 Banktillgodohavanden och värdepapper fördelade enligt löptid. Löptid Banktillgodohavanden Värdepapper 2 094 Över 1 månad, upp , upp till 1 år 49 977 , upp till 5 år 159 030 Över 5 år 40 279 Summa 2 094 249 286 Som en del av förvaltningen av valutareserven deltar i automatiserade värdepapperslåneprogram med två depåbanker, där dessa å vägnar lånar ut värdepapper i utbyte mot andra värdepapper. Per uppgick marknadsvärdet på utlånade värdepapper till (26 717). Not 4 Huvudsakliga transaktioner Under denna post redovisas regelbundna penningpolitiska repotransaktioner. Denna utlåning sker till viktigaste styrränta, det vill säga reporäntan, med en löptid på i regel . Not 5 Finjusterande transaktioner Under denna post redovisas utlåning vars syfte är att finjustera likviditeten i det finansiella systemet. Denna utlåning sker i regel . Not 6 Strukturella transaktioner Under denna post redovisas utlåning i svenska kronor till penningpolitiska motparter med en i regel längre löptid än för huvudsakliga och finjusterande transaktioner. Denna utlåning kan antingen syfta till att tillfredsställa den finansiella sektorns finansieringsbehov på eller att påverka strukturella position gentemot den finansiella sektorn. Dessa transaktioner syftar inte till att sända penningpolitiska signaler. Alternativt kan denna utlåning ges till fast ränta och med upp till tolv månaders löptid i syfte att sända penningpolitiska signaler som ska bidra till lägre räntor på lån till företag och hushåll. har i stort sett avvecklat den strukturella utlåningen . Vid utgången av uppgick utlåningen till med förfall . Not 7 Utlåningsfacilitet Under denna post redovisas utlåning till bankerna på deras RIX-konton i . Not 8 Materiella och immateriella anläggningstillgångar Anskaffningsvärde, årets början 375 337 Årets förvärv 15 38 Årets avyttringar Anskaffningsvärde, årets slut 390 avskrivningar, årets början 143 134 Årets avskrivningar 9 9 Årets avyttringar avskrivningar, årets slut 152 143 Bokfört värde 238 232 Anskaffningsvärde, årets början 517 598 Årets förvärv 31 18 Årets avyttringar 14 99 Anskaffningsvärde, årets slut 534 517 avskrivningar, årets början 343 380 Årets avskrivningar 54 62 Årets avyttringar 14 99 Ack. avskrivningar, årets slut 383 343 Bokfört värde 151 174 Summa bokfört värde 389 406 Taxeringsvärde Under posten byggnader och mark redovisas två fastigheter, huvudkontoret i samt det blivande kontantcentret i kommun. Huvudkontoret klassificeras som specialenhet och är därför inte skattepliktigt. Skattskyldighet gäller dock för marken i för tiden fram till byggstart. förvärv avser bland annat bygg- och anläggningsprojektering för det nya kontantcentret om (38), IT-applikationer om (3) och persondatorutrustning om (3). I posten bokfört värde maskiner och inventarier ingår immateriella anläggningstillgångar i form av applikationssystem med (97). Not 9 Finansiella tillgångar 17 244 aktier à nominellt 5 000 SDR varav är inbetalt 441 441 3,() av av det totala andelsbeloppet, 9 112 (9 106 ) 79 79 SWIFT 10 (10) aktier à nominellt 1 1 Summa 521 521 Centralbanker inom Europeiska centralbankssystemet (ECBS) som inte ingår i Eurosystemet är ålagda att betala in av sin kapitalandel i ECB. Den inbetalda andelen ska täcka kostnader för deltagande i ECBS. Kapitalandelen baseras på respektive lands BNP och antal invånare. Per justerades inbetalda andelsbelopp upp med 6 . Detta gjordes med anledning av att hade beslutat att höja grundkapitalet i med . För att de centralbanker inom ECBS som inte ingår i Eurosystemet inte skulle påverkas mer än marginellt av denna kapitalhöjning beslutade att sänka inbetalningsandelen från till . Valutaswappar, positivt värde 584 332 Valutaswappar, negativt värde 196 Summa 584 136 Under denna post redovisas derivatinstrumentgrupper med positivt värde. Derivatkontraktens nominella belopp som redovisas inom linjen (se not 41) framgår nedan. Valutaswappar, positivt värde 16 945 11 278 Valutaswappar, negativt värde 7 474 Summa 16 945 18 752 Not 11 Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter Fordringar på IMF 18 12 Bankkonton och bankutlåning 0 0 Obligationer 3 436 3 999 Derivatinstrument 55 61 Strukturella transaktioner 4 526 Övrigt 9 10 Summa 3 522 4 608 Not 12 Övriga tillgångar Personallån 278 290 Kundfordringar 2 3 Fordran på . 22 21 Momsfordran 6 6 Banktillgodohavanden 10 6 Övrigt 0 0 Summa 318 326 Fordran på . avser en del av försäljningslikviden för och kommer att regleras med 2011. Not 13 Sedlar De utelöpande sedlarna fördelar sig på följande valörer: 1 000 kronor 28 565 58 113 9 414 1 244 1 738 1 759 Minnessedlar 2 2 Ogiltiga sedlar efter 2005 826 896 Summa 99 902 104 590 Posten ogiltiga sedlar efter 2005 innehåller utelöpande sedlar som upphörde att vara lagliga betalningsmedel vid utgången av 2005. Sedlar som varit ogiltiga skrivs av från den utelöpande sedelskulden och förs till resultatet reducerat med ett mindre belopp som förs till posten avsättningar. får lösa in ogiltiga sedlar om det finns särskilda skäl. Not 14 Mynt De utelöpande mynten fördelar sig på följande valörer: 10 kronor 2 543 1 304 1 340 166 197 Minnesmynt 138 658 Summa 5 499 6 073 I enlighet med den ändrade redovisningsprincipen skrev per av den utelöpande minnesmyntskulden avseende utgåvor äldre än med och bokförde detta under övriga intäkter. Se not 35. Not 15 Inlåningsfacilitet Under denna post redovisas inlåning från bankerna på deras RIX- konton i . Not 16 Finjusterande transaktioner Under denna post redovisas inlåning vars syfte är att finjustera likviditeten i det finansiella systemet. Denna inlåning sker i regel . Not 17 Emitterade skuldcertifikat Under denna post redovisas emission av skuldcertifikat vars syfte är att dra in likviditet från det finansiella systemet. Denna inlåning sker till viktigaste styrränta, det vill säga reporäntan, med en löptid på i regel . Not 18 Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Under denna post redovisas konton i svenska kronor som håller för andra centralbankers och internationella organisationers räkning. Not 19 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Under denna post redovisas inlåning av utländsk valuta från Riksgälden. Inlåningen har gjorts i syfte att förstärka valutareserven. Inlåningens valutafördelning framgår av tabellen nedan. Euro 30 905 50 539 Amerikanska dollar 52 869 42 005 Summa 83 774 92 544 Not 20 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför Belopp motsvarande erhållen köpeskilling i utländsk valuta för inlåningsrepor redovisas under denna post. Inlåningens valutafördelning framgår av tabellen nedan. Not 21 Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF Under denna post redovisas skuld motsvarande de särskilda dragningsrätter (SDR) som ursprungligen tilldelades av IMF. Den sammanlagda tilldelningen uppgår till 2 249 miljoner SDR (2 249). Det aktuella innehavet av SDR uppgår till 2 287 miljoner SDR (2 291) och redovisas under posten fordringar på IMF. Se not 2. Valutaterminer, negativt värde 3 Under denna post redovisas grupper av derivatinstrument med negativt värde. Derivatkontraktens nominella belopp, som redovisas inom linjen (se not 41), framgår av tabellen nedan. Valutaterminer, negativt värde 1 138 Not 23 Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Finjusterande transaktioner 0 1 Emitterade skuldcertifikat 11 Inlåning Riksgälden 413 522 Inlåningsrepor 0 Motpost till särskilda dragningsrätter 15 10 Övrigt 60 62 Summa 488 606 Not 24 Övriga skulder Leverantörsskuld 26 32 Övrigt 21 21 Summa 47 53 Not 25 Avsättningar Pensionsskuld 116 133 Ogiltiga sedlar 57 65 Hyresavtal Malmökontoret 44 47 3 6 Summa 220 251 Pensionsskulden har beräknats av (). (119) avser PA 91-pensionärer med avgångsdag , och (14) avser personer som beviljats delpension alternativt pensionsersättning . löste per in sin pensionsskuld för de personer som hade en anställning eller rätt till livränta hos . I posten avsättningar ingår även (65) för den bedömda framtida kostnaden för skuldavskrivna sedlar som upphört att vara lagliga betalningsmedel men som fortfarande kan lösa in. Vidare ingår (47) för den bedömda framtida hyreskostnaden för kontoret i som avvecklades 2006. ingick ett avtal om att hyresavtalet ska avvecklas . avser avsättning för kompetensutveckling och kompetensväxling i enlighet med avtal med . Priseffekt 4 738 5 597 Valutakurseffekt 3 624 12 327 Guldvärdeeffekt 26 740 19 894 Summa 35 102 37 818 På särskilda värderegleringskonton redovisas orealiserade vinster och förluster som utgörs av skillnaden mellan anskaffningsvärde och marknadsvärde. Vid övergången 2004 beslutades att anskaffningsvärdena skulle motsvara marknadsvärdena per . Om de orealiserade förlusterna överstiger de orealiserade vinsterna redovisas skillnaden i resultaträkningen. Denna beräkning görs värdepapper för värdepapper och valuta för valuta. Priseffekten består främst av orealiserade värdepappersvinster. Valutakurseffektens fördelning framgår av följande tabell. 5 765 Amerikanska dollar 1 263 Brittiska pund 170 Australiensiska dollar 1 800 1 472 Kanadensiska dollar 1 Särskilda dragningsrätter 46 494 Norska kronor 738 1 929 Summa 3 624 12 327 Not 27 Grundfond ska enligt riksbankslagen ha en grundfond som uppgår till . Reservfond 500 500 Dispositionsfond 41 598 36 480 Resultatutjämningsfond 29 331 26 045 Summa 71 429 63 025 ska enligt riksbankslagen ha en reservfond som uppgår till och en dispositionsfond. Dispositionsfonden och resultatutjämningsfonden används enligt riktlinjerna för vinstdisposition som fastställdes . Därutöver har dispositionsfonden använts till att föra uppskrivningsbelopp vid uppskrivning av tillgångar. guldinnehav skrevs upp till marknadsvärdet , och anläggningstillgångarna aktiverades i balansräkningen 1994 till anskaffningsvärdet minskat med avskrivningar. har omföring gjorts från delposterna uppskrivning av guldinnehav och anläggningstillgångar till vinstdisposition med 0 (772) respektive 3 (2) till följd av årets avyttringar och avskrivningar av de uppskrivna tillgångarna. Värdet på skrevs upp 1996 för att motsvara marknadsvärdet på det guld som erlades som likvid för aktietilldelningen . Dessa dispositioner och uppskrivningar framgår av tabellen nedan. Valutakurseffekt 10 854 8 057 Guldvärdeeffekt 7 356 5 764 Övrig vinstdisposition 14 445 13 713 Uppskrivning av tillgångar: Guldinnehav 8 604 8 604 Anläggningstillgångar 104 107 235 235 Summa 41 598 36 480 Förändringen av posterna grundfond, reserver och årets resultat förklaras av tabellen nedan. Grundfond Reserver Årets resultat 1 000 57 742 11 183 Inleverans till statskassan 5 900 Överföring till/från: Resultatutjämningsfond Dispositionsfond 2 881 2 402 2 881 2 402 Årets resultat 14 204 1 000 63 025 14 204 Inleverans till statskassan 5 800 Överföring till/från: Resultatutjämningsfond Dispositionsfond 3 286 5 118 3 286 5 118 Årets resultat 548 1 000 71 429 548 2010 2009 Från utländska tillgångar: