frsrdg · GY04RR1 · 2011-02-17 00:00:00 — överlämnar härmed årsredovisning . Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för ska riksrevisorn med administrativt ansvar besluta om årsredovisningen för myndigheten. Årsredovisningen beslutades av . Styrelsens behandling av granskningarna33 Sammanställning över väsentliga uppgifter43 Uppgifter om styrelseledamöter, suppleanter och ledande befattningshavare60 kan se tillbaka på 2010 som ett framgångsrikt år. Vi inte bara nådde de mål vi hade satt upp för året utan kunde också genom att effektivt utnyttja våra resurser öka verksamheten inom flera verksamhetsgrenar. En ökad verksamhet innebar också ökade kostnader. Kostnadsökningarna motsvarades emellertid mer än väl av en ökad produktion med bibehållna krav på kvalitet. En förutsättning för det goda resultatet har varit en för låg personalomsättning med få avgångar och fler medarbetare i tjänst. Detta har haft särskild betydelse för möjligheterna att effektivt ta tillvara kompetens och resurser i granskningsverksamheten. Vi har därmed kunnat utnyttja ökade resurser såväl för nödvändig verksamhetsutveckling till stöd för granskningsverksamheten och anpassning av den årliga revisionen till nya internationella standarder som för en ökad produktion inom effektivitetsrevisionen. Vi står emellertid också inför utmaningar . Vår personal är efterfrågad, och i en kommande högkonjunktur måste vi räkna med att personalomsättningen kommer att öka. För att möta framtida utmaningar har vi fastställt en kompetensförsörjningsstrategi, investerat i program för ledarförsörjning och ledarskap, ökat insatserna för kompetensutveckling och förbättrat den interna arbetsmiljön. Vi har genom medarbetarenkäter fått ett kvitto på att åtgärderna gett positiva resultat. En annan utmaning är de ekonomiska förutsättningarna kommande år. Vårt anslagsutnyttjande ligger nu något över de anvisade medlen. Även med begränsade ökningar av våra personalkostnader kommer det att krävas effektiviseringar om vi ska kunna upprätthålla verksamhetsvolym.Vi har därför bl.a. intensifierat vårt arbete med att se över våra administrativa processer i syfte att minska gemensamma kostnader och därmed frigöra resurser. har med anledning av beslutat om förändringar av den administrativa ledningen m.m. Dessa förändringar lägger en god grund för en hållbar inriktning av verksamheten. Effektivitetsrevisionen har genomförts inom ramen för planerade granskningsstrategier. färdigställdes totalt 31 rapporter, varav 26 publicerades. Fem rapporter publicerades först under inledningen av 2011 med hänsyn till att den nu avvecklade styrelsen inte hann slutbehandla dessa . Produktionen i övrigt har varit hög med ett jämförelsevis stort antal pågående effektivitetsgranskningar . Både interna och externa uppföljningar av kvaliteten i våra granskningar visar att vi motsvarar våra kvalitetskrav. Den årliga revisionen har bedrivits enligt god revisionssed, och samtliga revisionsberättelser lämnades . Enkäter som besvarats av dem som granskats visar på ett högt förtroende för den årliga revisionen. Året har i övrigt präglats av förberedelserna inför en övergång till nya internationella standarder för finansiell revision. Omfattande interna utbildningsinsatser har genomförts, och samtliga berörda myndigheter har informerats om de förändringar som övergången kommer att innebära för revisionens innehåll och omfattning. Den internationella organisationen för högre revisionsorgans (INTOSAI) kongress fastställde dessa nya standarder, vilka nu utgör en komplett och omfattande uppsättning av riktlinjer för finansiell revision anpassad till INTOSAI:s medlemmar. Arbetet har letts av och har engagerat mer än 100 experter från 60 olika nationella revisionsmyndigheter. har haft en ledande roll i bl.a. INTOSAI:s arbete med att beskriva orsakerna till nuvarande och tidigare finanskriser samt vilka lärdomar som kan dras för framtiden. Vidare har medarbetare deltagit i utbytet med systerorganisationer för att dra fördel av den internationella metodutvecklingen inom skilda granskningsområden. har dessutom varit externrevisor i ett antal internationella organisationer där är medlem. Det internationella utvecklingssamarbetet har genomförts inom ramen för nio projekt. Verksamheten har i stort följt fastställda planer. En uppföljningsenkät har riktats till samtliga samarbetspartner. Vår samlade bedömning är att verksamheten bidragit till en utveckling som stärkt revisionsmyndigheternas kapacitet och bidragit till att förstärka parlamentens kontrollmakt. Utvecklingssamarbetet är generellt långsiktigt, och effekterna av insatser är svåra att avläsa i ett kortsiktigt perspektiv. kommer därför att utarbeta en uppföljningsrapport där resultat och effekter av utvecklingssamarbetet redovisas. När vi riksrevisorer summerar det gångna året är vi nöjda. Resultatet av verksamheten är våra medarbetares förtjänst. Vi vill därför i detta förord rikta ett varmt tack till dem för deras stora engagemang, beredvillighet att verka utifrån ett helhetsperspektiv och mycket goda arbetsinsatser . är en myndighet under . Den ska för medborgarnas räkning granska hur de statliga medlen används. övergripande mål är att bidra till att statens resurser används på ett bra sätt och att den statliga förvaltningen sköts effektivt. Det ska myndigheten göra genom en oberoende granskning av all statlig verksamhet. ska granska myndigheternas årsredovisningar (årlig revision) och genom granskning främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser (effektivitetsrevision). ska även bedriva internationell verksamhet. uppgifter framgår av lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. samt av lagen (2002:1023) med instruktion för . verksamhet delas in i fyra verksamhetsgrenar. Den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen genomförs med utgångspunkt i lagen om revision av statlig verksamhet m.m. Det internationella utvecklingssamarbetet genomförs inom ramen för den svenska biståndspolitiken och finansieras över ett eget anslag. Den omvärldsriktade verksamheten avser prestationer som syftar till att befästa och befrämja revisionens roll, nationellt och internationellt, samt att öka genomslaget av verksamhet. Det kan gälla mötes- och seminarieverksamhet kring resultatet av en eller flera granskningar eller frågor om offentlig revision såväl som deltagande i internationella revisionsuppdrag. Årsredovisningen följer denna indelning. nådde ett tillfredställande resultat2 inom samtliga verksamhetsgrenar. Den årliga revisionen av årsredovisningar genomfördes enligt god sed, och samtliga revisionsberättelser lämnades . Revisorsintyg lämnades i förekommande fall för myndigheternas delårsrapport. Övergången till en tillämpning av nya standarder för årlig revision har förberetts genom särskild internutbildning och information till berörda myndigheter. Effektivitetsrevisionen utfördes inom ramen för 10 granskningsstrategier. färdigställdes 31 effektivitetsgranskningar, varav 26 publicerades.3 Övriga 5 har publicerats under inledningen av 2011. Planerade aktiviteter inom det internationella utvecklingssamarbetet har genomförts i stort enligt plan och fastställd inriktning om än på en något lägre nivå än avsett. Den omvärldsriktade verksamheten har fortsatt att öka i omfattning, dels genom nya uppdrag inom ramen för den internationella organisationen för högre revisionsorgan (INTOSAI), dels genom ökade kommunikationsinsatser i anslutning till genomförda granskningar. Inom samtliga verksamhetsgrenar har arbetet med att förbättra kvaliteten fortsatt. Samarbetet med om kvalitetsbedömning av effektivitetsrevisionen har utvecklats. Kvalitetskontroller och enkäter visar ett fortsatt stort förtroende för den årliga revisionens arbete. Myndighetens planering, styrning och uppföljning utvecklas fortlöpande. Ett viktigt ingångsvärde för detta är riskanalysen enligt processen för intern styrning och kontroll4. Denna har uppdaterats och gett värdefulla bidrag till förbättring av våra interna processer. Arbetet med riskanalysen ingår som ett reguljärt inslag i vår planerings- och uppföljningsprocess. Åtgärder som syftar till att minska gemensamma kostnader och därmed frigöra resurser för kärnverksamheten inom myndigheten vidtas löpande. Bland annat ser vi över de administrativa processerna inom myndigheten för att göra dem effektivare. En åtgärd har varit att omorganisera den administrativa avdelningen. behandlade finansutskottet årsredovisning , externrevisorns revisionsberättelse och revisionspromemoria samt (bet. 2009/10:FiU27). Utskottet underströk då vikten av kontinuerlig ekonomisk uppföljning. har genomfört förändringar i den interna uppföljningen för att skapa en större prognossäkerhet. I den ekonomiska översikten lämnas en sammanfattning av förändringar av finansiering, kostnader och anslag. I diagrammet nedan visas nettokostnader per verksamhetsgren. Diagram 1 Nettokostnader per verksamhetsgren 2008-2010 (tkr) Verksamhetens kostnader inklusive transfereringar uppgår till 335 (322) . Tabellen nedan visar verksamheten exklusive transfereringar. Tabell 1 Verksamhetens kostnader och andra intäkter än anslag och inkomsttitel5, 2008-2010 (tkr) Kostnaderna har ökat inom alla verksamhetsgrenar jämfört med föregående år. Detta beror främst på att fler medarbetare, motsvarande 20 årsarbetskrafter, varit i tjänst . Mer än hälften av ökningen har skett inom effektivitetsrevisionen och omkring en tredjedel inom den årliga revisionen. Andra intäkter än anslag avser bidrag från , avgiftsintäkter från internationell uppdragsverksamhet samt finansiella intäkter. Årets anvisade medel för anslag 1:15 uppgick till . Inklusive det ingående anslagssparandet var det disponibla beloppet . Anslagsförbrukningen uppgick till . Det samlade anslagssparandet på förvaltningsanslaget uppgick vid utgången av 2010 till . Årets anvisade medel för anslag 1:5 Internationellt utvecklingssamarbete uppgick till , vilket inklusive det ingående anslagssparandet gav ett disponibelt belopp om . Anslagsförbrukningen uppgick till 37,3miljoner kronor. har för detta anslag beslutat att föra bort anslagssparandet, som översteg av anslaget, som en indragning av anslagsbelopp. Verksamheten inom ramen för anslaget för internationellt utvecklingssamarbete påverkas till viss del av faktorer utanför kontroll. Samarbete bedrivs i länder där politiska och organisatoriska förändringar snabbt kan påverka möjligheterna att i fråga om inriktning och tid genomföra planerade och överenskomna insatser. har flera projekt påverkats av sådana omständigheter, vilket har lett till att anslaget inte har utnyttjats som planerat. Målet för verksamhetsgrenen är att i enlighet med god revisionssed och avlämna revisionsberättelser avseende årsredovisningarna för de granskningsobjekt som omfattas av lagen om statlig revision. har fastställt följande mål för granskningsverksamheten: att inriktningen är relevant och intressant att granskningen håller hög kvalitet att granskningen når hög verkningsgrad. Den årliga revisionen av årsredovisningar som slutfördes har genomförts enligt god revisionssed. Samtliga revisionsberättelser lämnades . De fel och brister som rapporterar i revisionsberättelserna åtgärdas av berörd myndighet. bedömning är att de tre målen för årlig revision har uppnåtts. I enlighet med god revisionssed inriktas den årliga revisionen mot områden där det finns en risk för väsentliga fel i årsredovisningen. Gemensamt för granskningen av årsredovisningar har varit hur myndigheterna anpassat sig till de nya reglerna för resultatredovisning, processen för intern styrning och kontroll samt övergången till kostnadsmässig anslagsavräkning. Granskningen håller hög kvalitet Kvalitetssäkringen av den årliga revisionen baseras på internationella revisionsstandarder, International Standards for Supreme Audit Institutions (ISSAI). En central del är den kvalitetssäkring som sker inom revisionsteamet, där mer erfarna medarbetare går igenom och godkänner mindre erfarna medarbetares dokumentation. Härutöver genomförs fyra typer av kvalitetssäkringsåtgärder av revisorer som inte ingått i revisionsteamet: en kvalitetskontroll under pågående granskning för större revisionsobjekt en kvalitetskontroll i efterhand av färdigställda revisionsakter en oberoende bedömning (second opinion) i mer komplicerade frågor enkäter till de granskade myndigheterna. Kvalitetskontrollen under pågående granskning genomförs genom att en utsedd kvalitetssäkrare har löpande kontakter med den ansvarige revisorn. Kvalitetssäkraren ska utgöra ett stöd till den ansvarige revisorn genom att uppmärksamma eventuella avsteg från god revisionssed, så att åtgärder kan vidtas innan revisionsberättelsen lämnas. genomförs en kontroll av ett urval avslutade revisionsakter. Kontrollen utgår från fastställda kvalitetskriterier och att varje ansvarig revisor ska kontrolleras minst . kontrollerades elva ansvariga revisorer avseende revision av myndigheter och två förordnade revisorer avseende revision av bolag och stiftelser. Kontrollen visade att den genomförda revisionen uppfyllde god revisionssed. Ett kvalitetsråd gör en oberoende bedömning i mer komplicerade frågor eller frågor av principiellt intresse. Rådet består av erfarna ansvariga revisorer, och deras bedömningar publiceras på intranät för att finnas tillgängliga för alla revisorer. I syfte att få en uppfattning om hur de granskade myndigheterna uppfattar den årliga revisionen och kvaliteten i arbetet genomförs en enkätundersökning som omfattar cirka en tredjedel av myndigheterna. enkät visade ett gott resultat. Flertalet myndigheter6, (), hade en samlad positiv bedömning av hur revisionen hade genomförts. Enkätresultaten utgör ett viktigt underlag för en kontinuerlig uppföljning och utveckling av kvaliteten i den årliga revisionen. anlitar externa bedömare för att gå igenom hur kvalitetssäkringssystemet tillämpas. Den senaste externa kvalitetssäkringen genomfördes med godkänt resultat. En ny genomgång kommer att genomföras . Granskningen når hög verkningsgrad följer den årliga revisionen upp de brister som iakttagits och rapporterats . Alla allvarligare brister som ledde till en invändning i revisionsberättelsen avseende årsredovisningar var åtgärdade innan revisionsberättelserna årsredovisningar avlämnades. årliga revision bedöms därmed ha en hög verkningsgrad. För de revisionsberättelser som lämnades kan vi ännu inte bedöma om bristerna kvarstår eller inte då detta i stor utsträckning beror på vad myndigheterna väljer att redovisa i sina årsredovisningar . Kostnader för den årliga revisionen Som framgår nedan har insatserna för årlig revision ökat . Ökningen beror främst på ett ökat behov av granskning till följd av övergången till nya standarder för årlig revision. Kostnaderna för den ökade resursinsatsen kunde dock begränsas genom en lägre timkostnad. Nettoökningen i kostnader avser i allt väsentligt en ökad användning av extern kompetens. Under avsnittet Kompetens och personal redovisas användningen av extern kompetens och konsulter inom den årliga revisionen. Tabell 2 Fördelning av kostnader mellan olika typer av granskningsobjekt7 20082010 (tkr) Tabell 3 Fördelning av Antal timmar mellan olika typer av granskningsobjekt 20082010 (tkr) Antalet revisionsberättelser varierar över åren och beror på hur många myndigheter som lämnar en årsredovisning och som enligt lagen om revision av statlig verksamhet ska granskas av . Därutöver lämnas revisorsintyg avseende delårsrapporter för de myndigheter som har krav på sig att lämna delårsrapport. Iakttagna brister rapporteras löpande muntligt till respektive myndighet. Brister som bedömer bör komma till ledningens kännedom rapporteras i en revisionsrapport. Antalet rapporter varierar betydligt mellan åren. lämnades 253 revisionsberättelser för myndigheter och 29 revisionsberättelser för bolag och stiftelser där förordnat revisor. Av dessa revisionsberättelser avsåg 275 årsredovisningen , medan 7 avsåg årsredovisningen för en del av 2010 i samband med avveckling av myndigheten. lämnades 11 revisionsberättelser med invändning. Tabell 4 Revisionsberättelser avlämnade (antal) Övriga myndigheter och andra organisationer Den årliga revisionens arbete bedrivs under revisionsåret som sträcker sig fr.o.m. april t.o.m. mars. Revisionsåret avslutas med en revisionsberättelse avseende årsredovisningen för året innan. Kostnaden för och antalet nedlagda timmar på revisionsberättelser lämnade 2010 avser således tiden fr.o.m. t.o.m. . Tabell 5 Kostnad (TKR) och timmar per avlämnad Revisionsberättelse, 20802010 Övriga myndigheter och andra organisationer Övriga myndigheter och andra organisationer Den genomsnittliga kostnaden per revisionsberättelse uppgår till 1184000kronor för stora myndigheter och 297000kronor för övriga myndigheter och andra organisationer, vilket är en ökning jämfört med föregående år med 54000kronor () respektive 46000kronor (). Antalet timmar har inte ökat i samma omfattning. Kostnadsökningen kan främst förklaras av ökade insatser av erfarna revisorer vid granskning av resultatredovisningarna i samband med att reglerna ändrats. Avgifter för årlig revision Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska den årliga revisionen vara avgiftsbelagd. Inkomsterna redovisas mot inkomsttitel och disponeras således inte av . Avgifterna ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås och anpassas så att varken över- eller underskott uppstår. gör en översyn av avgifterna. I syfte att minska det överskott som uppstått sänktes taxorna . Kostnaderna överstiger därefter intäkterna. Tabell 6 sKILLNAD MELLAN Avgiftsintäkter och KOSTNADER INOM den ÅRLIGa REVISIONen 20082010 (TKR) Effektivitetsrevision syftar till att genom granskningsverksamhet främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. har beslutat om följande mål för granskningsverksamheten: att inriktningen är relevant och intressant att granskningen håller hög kvalitet att granskningen når hög verkningsgrad. Effektivitetsgranskningarna har följt den inriktning som riksrevisorerna beslutade i granskningsplanen . Rapporterna lever upp till de kvalitetskrav som formulerats. Kvalitetsarbetet har utvecklats ytterligare . Arbetet med extern kvalitetsbedömning av granskningsrapporter har fortsatt i samarbete med . Genomgången av rapporter har inriktats mot bl.a. hur granskningarna planeras och genomförs för att besvara frågor om orsaker till de problem som iakttagits och formulering av rekommendationer som lämnas i rapporterna. har inlett en löpande uppföljning av granskade organisationers syn på genomförda granskningar. har i den årliga uppföljningsrapporten (se även avsnittet Omvärldsriktad verksamhet) redovisat sin uppföljning av åtgärder som vidtagits med anledning av genomförda granskningar. Årets uppföljning visade att granskning ger upphov till förbättringar i den statliga verksamheten. Samtliga granskningsrapporter som följts upp har medfört någon form av åtgärd. bedömning är att de tre målen för effektivitetsrevisionen har uppnåtts. Inriktningen är relevant och intressant En förutsättning för att granskningar ska vara intressanta och relevanta är att de inriktas mot väsentliga områden där det finns en hög risk för ineffektivitet. Underlaget för riksrevisorernas beslut om granskningsinriktning och val av granskning kräver en väl fungerande omvärldsanalys och områdesbevakning där det inte minst är viktigt att erfarenheter och iakttagelser från den årliga revisionen utnyttjas. publicerade 26 effektivitetsgranskningar . Ytterligare 5 färdigställdes men publicerades först under inledningen av 2011 då den nu avvecklade styrelsen inte hann slutbehandla dessa rapporter. har granskningar genomförts inom tio strategier, varav två avslutades och en ny påbörjades. statens roll i utbildningssystemet infrastruktur på nya villkor staten och arbetsmarknaden (avslutad ) statliga bolag och stiftelser (avslutad ) hållbar utveckling klimat (påbörjad ). En strategi inrymmer flera granskningar i syfte att kunna belysa centrala frågeställningar inom ett verksamhetsområde i olika perspektiv. De samlade slutsatserna från en strategi har som regel redovisats i Riksrevisorernas årliga rapport. Strategierna ger ett mervärde i förhållande till värdet av varje enskild granskning. och även sker en förhållandevis stor förändring av pågående strategier. Fyra strategier avslutas och ersätts med nya, vilket också påverkar behovet av omvärldsanalys. Genom det successiva och planmässiga bytet av strategier kan granskningsinriktningen löpande justeras med hänsyn till förändringar i omvärlden och därmed hållas långsiktigt relevant och intressant. Såväl i slutbetänkande (2008/09:URF3) som i behandling fick frågan om effektivitetsrevisionens inriktning ett stort utrymme. En grundtanke är att effektivitetsrevisionen i högre grad ska fokusera på att granska hushållning, resursutnyttjande och måluppfyllelse. Den ambitionen ligger för övrigt i linje med riksrevisorernas strategiska inriktning . Nedan redovisas en bedömning av hur granskningar kan klassificeras utifrån olika typer av effektivitetsrevision. Tabell 7 Antal granskningar och Fördelning mellan olika granskningsinriktningar 20082010 Granskning av styrning och interna processer Granskning av redovisning till regering och riksdag Granskningar av måluppfyllelse avser förhållandet mellan mål och resultat. I granskningar av resursutnyttjande undersöks förhållandet mellan resurser och resultat, medan granskningar av hushållning avser kostnaderna i den granskade verksamheten. I inriktningen granskning av styrning och interna processer ingår sådana granskningar som undersökt effektiviteten i de reviderades interna processer. Detta är områden som har stor betydelse för såväl måluppfyllelse och resursutnyttjande som hushållning men där det är svårt att entydigt hänföra slutsatserna till ett av dessa områden. Granskningar inriktade på redovisning till regering och riksdag har varit vanliga inom strategin offentliga finanser och avser främst att bedöma kvaliteten i lämnade redovisningar. Granskningar av regelefterlevnad innebär att undersöka hur statliga aktörer följer lagar och regler utan en tydlig koppling till effektivitetsaspekter. Det bör påpekas att uppföljningen av vilka granskningar som kan hänföras till respektive strategi baseras på bedömningar. Många granskningar omfattar också flera olika aspekter på effektivitet även om de har en tyngdpunkt mot en viss typ. Som framgår av tabellen avser huvuddelen av granskningarna områden som direkt eller indirekt har betydelse för hushållning, resursutnyttjande och måluppfyllelse. En relativt stor del av granskningarna avser de reviderades interna processer, vilka är av betydelse för den samlade effektiviteten i verksamheten. Granskningarna av regelefterlevnad har minskat, och inga granskningar med denna inriktning genomfördes . En ökad satsning på effektivitetsinriktade granskningar bedöms därmed ha gett önskat resultat. Granskningen håller hög kvalitet granskningsrapporter ska kännetecknas av en hög och jämn kvalitet. Varje granskningsrapport ska uppfylla ett antal internt formulerade kvalitetskriterier. Följsamheten gentemot dessa kriterier följs upp i anslutning till den interna kvalitetssäkringen. Alla publicerade granskningar har uppfyllt dessa krav. En del i kvalitetssäkringen är den faktagranskning som genomförs för alla granskningar. Den granskade organisationen tar del av ett utkast till rapporten och lämnar synpunkter och korrigerar eventuella sakfel. finns också möjligheter att lämna synpunkter på rapportens förslag till sammanfattning, slutsatser och rekommendationer. vetenskapliga råd fyller en viktig funktion för det interna kvalitetsarbetet. I ett antal granskningar som har ett mera principiellt intresse har rådet engagerats.