frsrdg · GY04NR1 · 2011-01-01 00:00:00 — Stipendieprogrammet för nordiska parlamentariker till nordvästra har fortsatt. har ett program genomförts i och . Syftet med programmen har varit fortsatt kompetens- och nätverksbyggande. Det rundabordssamtal mellan nordiska och ryska politiker som ägde rum i Chanty-Mansijsk 2009 har följts upp genom ett liknande möte i Bergen . Även det nordiska och nordisk-baltiska samarbetet med har fortsatt, i syfte att främja en demokratisk utveckling i . samarbetar med i syfte att stödja en demokratisk, ekonomisk och kulturell utveckling i och det nordliga samt att bidra till att synliggöra regionens möjligheter och utmaningar. Samarbetet med de baltiska länderna inleddes . besökte en delegation från presidium , och för att knyta parlamentariska kontakter och visa solidaritet med de baltiska självständighetssträvandena. Det officiella parlamentariska samarbetet mellan och inleddes när nordiska parlamentariker deltog i Baltiska församlingens konstituerande möte. antogs ett formellt samarbetsavtal mellan och , som därefter kontinuerligt har reviderats och uppdaterats. Samarbetet har utvecklats från stora gemensamma möten med övergripande teman till samarbete mellan presidierna och fackutskotten i gemensamma frågor och med avsikt att uppnå konkreta resultat. hålls årliga toppmöten för att utvärdera resultaten av gemensamma aktiviteter och projekt. Vid ett sådant möte i enades man om att prioritera strategiskt samarbete mellan de baltiska och nordiska länderna, att trygga säkra samhällen och god livskvalitet samt att fortsätta att stärka relationerna med EU:s nya grannar i öst. Vidare enades man på basen av dessa övergripande riktlinjer om prioriteringarna för samarbetet mellan de båda organisationernas presidier och fackutskott. representerades av presidenten och tre andra medlemmar vid Baltiska församlingens session i . Ett toppmöte mellan de två organisationernas presidier hölls i . Man enades där om ett strategidokument för samarbetet mellan de två organisationerna , där ett antal prioriterade sakområden läggs fast. ramen för politik i närområden har rådet gett ett starkt stöd till det parlamentariska Östersjösamarbetet. tog initiativ till den parlamentariska (BSPC), som arrangeras . De nordiska länderna deltar i permanenta kommitté, som samordnar samarbetet mellan konferenserna, genom de två representanter som utses av . Ofta hålls mötena i form av en utvidgad permanent kommitté där samtliga deltagande länders parlament är representerade. sekretariat är knutet till sekretariat. har tillsatt ett antal arbetsgrupper om frågor av gemensamt intresse för regionen. Grupperna utarbetar rapporter som underlag för diskussion och slutsatser vid konferenserna. har varit en aktiv deltagare i dessa arbetsgrupper och även bistått med sekretariatsstöd från fackutskottens sida. (Se i övrigt avsnitt 9 om den parlamentariska .) Nordvästra samarbete med ryska parlamentariker har två överordnade motiv lagts fast. Det första rör samhörighet och sammanhållning i norra . Gränsen mellan de länder i norra som är medlemmar i /EES och de som inte är det, särskilt mellan de nordiska länderna och , är en skiljelinje vad gäller välfärd och levnadsvillkor. Det är en viktig uppgift för samarbete med ryska parlamentariker att verka för att många former av kontakter upprätthålls även över denna gräns, att samarbetet utvecklas och att välfärdsklyftan gradvis minskar. Ökande kontakter och ökat samarbete ska leda till bättre förståelse av varandras villkor, och till att risken för motsättningar minskar. Det andra huvudmotivet för samarbetet handlar om de övergripande utmaningar norra står inför: miljö, klimatet och levnadsvillkoren i och , internationell brottslighet inklusive människohandel, infrastrukturutveckling, hälsa och social välfärd, smittsamma sjukdomar, demokratiutveckling och gott styrelseskick, NGO-samarbete och nätverksbyggande m.m. spelar en viktig roll när det gäller att stärka de parlamentariska kontakterna med i syfte att bedriva opinionsbildning och ta politiska initiativ kring dessa utmaningar. Rådets kontakter med omfattar det ryska , Statsduman och nordvästra parlamentarikerförsamling (PANWR) samt för Oberoende staters samvälde (CIS IPA). Rådet möter regelbundet ryska parlamentariker i anslutning till plenarsessioner, konferenser och andra aktiviteter. har samarbetet med nordvästra fortsatt bl.a. via stipendieprogrammet för parlamentarikerutbyte som omfattar program både för ryska parlamentariker i de nordiska länderna och program för nordiska parlamentariker i nordvästra . Stipendieprogram har genomförts för ryska parlamentariker i och och för nordiska parlamentariker i och . (S) fortsatte sitt uppdrag som presidiets rapportör för den nordliga dimensionen och nordvästra fram till riksdagsvalet . Vid presidiets möte sammanfattade hon sina erfarenheter i en skriftlig rapport, där hon bl.a. framhöll att kontakterna och samarbetet med PANWR har alla förutsättningar att utvecklas positivt. Vid presidiemöte övertog den svenska delegationens nya ordförande (S) uppdraget. Som ett resultat av diskussioner mellan presidium och ryska parlamentariker arrangerades på rysk inbjudan ett rundabordssamtal i Chanty-Mansijsk . Det har följts upp genom ett andra rundabordssamtal i Bergen med fokus på energi- och miljöfrågor. Liksom till det första mötet var parlamentariker från och Statsduman samt PANWR inbjudna från rysk sida, men hade inte möjlighet att sända deltagare. Från sida deltog parlamentariker från presidiet och miljöutskottet. Ett tredje rundabordssamtal kommer att arrangeras i . Diskussionerna mellan och resulterade också i att den första konferensen för unga parlamentariker i nordvästra och (for of the North-West and Nordic Countries) arrangerades i . Konferensen vänder sig till unga parlamentariker från de nationella och regionala parlamenten, till Ungdomens Nordiska råd samt till andra unga politiker. Den andra konferensen ägde rum i och leddes från nordisk sida av (C). Även detta initiativ följs upp . deltar i det arktiska parlamentarikersamarbetet genom den observatörsplats som rådet har i den arktiska parlamentarikerkommittén (, SCPAR). Rådet deltar även med en delegation till den parlamentariska arktiska konferensen som hålls . (Se i övrigt avsnitt 10 om den parlamentariska arktiska konferensen.) har den arktiska regionen även ägnats stor uppmärksamhet i egen verksamhet. var representerat vid den konferens om arktiska frågor som arrangerade . bildades för att tillvarata , och kulturella och geografiska förutsättningar. deltar i samarbetet genom en observatörsplats som fram till riksdagsvalen i innehades av (M). Han deltog i Västnordiska rådets temakonferens om fiskeriförvaltningssystem i , samt i Västnordiska rådets årsmöte i . Uppdraget som observatör har efter sessionen övertagits av från den norska delegationen i . fast parlamentarikersamarbete för , motsvarande () på regeringssidan, finns inte. Från norsk sida har man drivit frågan om behovet av att bilda ett parlamentarikerorgan för och initierat att varit medarrangör till de parlamentariska Barentskonferenser som arrangerats på ad hoc-basis. har en ordning utvecklats som innebär att parlamentet i det land som innehar ordförandeskapet för arrangerar en parlamentarikerkonferens under den tvååriga ordförandeskapsperioden. Den senaste hölls i , , . övertog ordförandeskapet i . Nästa parlamentariska kommer att arrangeras i . Mellan konferenserna håller politiker från regionen kontakt inom ramen för ett nätverk. Detta nätverk möts informellt i olika sammanhang. (Se i övrigt avsnitt 11 om samarbetet i .) har under aktivt stött en demokratisk utveckling i . Stödet har inriktat sig på unga vitryssars tillgång till högre utbildning och deltagande i regionalt gränsöverskridande samarbete och har i huvudsak förmedlats genom tre instrument: i , stipendieprogram för studier i och NGO-program för . har uttalat sitt stöd för denna verksamhet. har för sin del arbetat aktivt för att främja en demokratisk utveckling i , främst som en del av samarbetet med . Genom de seminarier och rundabordssamtal som arrangerats i med deltagande av representanter för såväl parlamentet som oppositionen i har en plattform för debatt skapats. hölls ett fjärde rundabordssamtal, i . Ungdomens Nordiska råd var engagerat i ett ungdomsforum som hölls i . Med anledning av den politiska situation som uppstått i samband med presidentvalet i var det vid utgången av 2010 oklart i vilka former arbetet kan fortsättas. Rekommendationen om att inrätta ett nordiskt informationskontor i följdes upp . Vid sessionen höll fast vid uppfattningen att ett sådant bör inrättas. Den nordliga dimensionen Den nordliga dimensionen är en gemensam politik för fyra jämbördiga parter: EU, , och . Den nordliga dimensionen ska fungera som politisk plattform för att främja samarbetet för hållbar utveckling, välstånd och säkerhet i norra . Samarbetet med , särskilt nordvästra , ska ha en viktig roll och den nordliga dimensionen ska också kunna fungera som ett politiskt och praktiskt ramverk för en skärpt samordning och samverkan mellan olika aktörer i . Under har diskussioner om samordningen mellan de regionala organisationer som finns inom den nordliga regionen förts i de nationella parlamenten, med och inom organisationerna själva. har breda och väl etablerade kontakter med många i det område som omfattas av den nordliga dimensionen. Arbetet inom rådet och möten med andra organisationer och aktörer som är aktiva i regionen bidrar till att insatser och resurser samordnas. arrangerades, på inbjudan av , det första . Representanter för , , den parlamentariska Arktiska konferensen, , , Barents parlamentarikernätverk och deltog. Ett andra parlamentariskt forum arrangeras i under värdskap av . Utöver aktuella sakfrågor i regionen diskuteras samordningsfrågor inom ramen för den nordliga dimensionen och även mellan den och andra initiativ. 5 GLOBALISERING 2010/11:NR1 16.42 2010/11:NR1 5 GLOBALISERING 16.42 På session 2006 i initierades det nordiska globaliseringssamarbetet med ett toppmöte där de nordiska statsministrarna och rådsdelegaterna diskuterade hur den nordiska välfärdsmodellen kunde utvecklas för att behålla sin position i den ökande globala konkurrensen. Detta tema har kontinuerligt funnits på agendan i det nordiska samarbetet, såväl på regeringsnivå som på parlamentarikernivå. Den nordiska välfärdsmodellens möjligheter har varit föremål för debatt i olika sammanhang , bl.a. under session i och i flera nordiska seminarier arrangerade av . Inom ramen för statsministrarnas globaliseringsinitiativ har ett stort antal konkreta projekt inom områden som klimat, energi, forskning, innovation, välfärd och kultur initierats. Bland dessa är Toppforskningsinitiativet (TFI) den största nordiska satsningen inom klimat, energi och miljö, med en budget på totalt . Några av TFI:s huvudmål är att profilera som ledande inom energi- och klimatsektorn, att skapa större fackmiljöer över landgränserna som skapar förutsättningar för ökad rörlighet av kompetens samt att vara en plattform för ökat internationellt samarbete både inom och utanför EU. Inom ramen för TFI etableras därför efter hand s.k. . Konceptet har väckt stor uppmärksamhet i forskningsmiljöer såväl inom som utanför . parlamentariker bidrar aktivt med inspel och idéer till globaliseringsinitiativet. Rådets olika utskott arbetar kontinuerligt med dessa frågor. I ramprogram i Världen Världen i framhålls globaliseringen som ett område där ett än mer integrerat och fördjupat samarbete mellan de nordiska länderna ska ges högsta prioritet. svenska delegation svenska delegation prioriterade globalisering som ett av tre huvudområden i sitt program . Av programmet framgick bl.a. att man ville arbeta för att konkretisera statsministrarnas globaliseringsinitiativ och särskilt Toppforskningsinitiativet (TFI), arbeta för ett utökat säkerhets- och försvarssamarbete i utifrån Stoltenbergrapporten samt arbeta för ett starkare nordiskt inflytande i EU. Den svenska delegationen arrangerade i samarbete med i Fokus ett seminarium Möjligheternas kris? med fokus på klimatförändringen. Bakgrunden till seminariet var att () med stöd från Toppforskningsinitiativet fått i uppdrag, att tillsammans med ett flertal nordiska forskningsinstitutioner, ta fram strategier för hur vi möter klimatförändringen. Inbjuden till seminariet var från SEI och han sade att som klimatanpassningarna medför stora investeringsbehov i kan de också vara ett verktyg för att reducera klimatutsläppen och en nyckel till en hållbar utveckling och innovationer i näringslivet. (S), ordförande i rådets miljö- och naturresursutskott, underströk att eftersom Toppforskningsinitiativet öppnar för samarbete mellan de bästa forskningsmiljöerna i kan det även skapa nya jobb och företag. Hon sade också att samarbetet i bör stärkas när det gäller dessa frågor. Vid 62:a session i presenterade samarbetsministrarna sin globaliseringsredogörelse. I redogörelsen framhölls att 20 konkreta projekt satts i gång i Nordiska ministerrådets regi som ett resultat av globaliseringsinitiativet. Bland projekten finns den nordiska satsningen på toppforskning inom klimat, energi och miljö, främjande av högre utbildning i , e-Science som bl.a. syftar till att skapa synergier mellan nationella och internationella forskningsinitiativ, hälsa och välfärd om den nordiska välfärdsmodellens hållbarhet och konkurrenskraft. Ett flertal medlemmar i den svenska delegationen deltog i debatten. Medlemmarna i den svenska delegationen var även aktiva i den debatt om nordiskt samarbete som hölls i . Det framhölls att de nordiska länderna bör fördjupa sitt samarbete än mer. Goda exempel som nämndes var Toppforskningsinitiativet, Globaliseringsforum, Nordiskt energiexpo och världsutställningen i . Den nordiska modellen var ett annat område som berördes. Bland annat betonades att de nordiska länderna måste utvecklas och arbeta tillsammans om de även ska vara ett vinnarkoncept i en globaliserad värld. Flera medlemmar underströk också att det gränsregionala samarbetet och arbetet med att ta bort gränshinder var en av de absolut viktigaste uppgifterna för , inte minst ur ett globalt perspektiv. Globaliseringsforum Syftet med Globaliseringsforumet är att lyfta fram gemensamma nordiska lösningar på de utmaningar och möjligheter som globaliseringen medför. Det fungerar även som en katalysator för att ge stöd till genomförande av diverse initiativ, som det medialt bidrar till en ökad nordisk synlighet. I forumet deltar de nordiska statsministrarna, nordiska parlamentariker samt representanter från näringslivet, forskarvärlden och olika medborgarorganisationer. 2010 hölls forumet i Snekkersten i med temat Grön tillväxt perspektiv för ett stärkt nordiskt samarbete. Två områden gavs särskild uppmärksamhet: en speciell task force skulle tillsättas för att kartlägga och ge konkreta rekommendationer på hur grön tillväxt kan bli ett riktmärke för det nordiska globaliseringsarbetet och man ville stärka det nordiska samarbetet på elområdet till nytta för både konsumenterna och klimatet. Man beslutade även att förlänga mandatet för Gränshinderforum med . Det nordiska forsknings- och innovationsområdet (NORIA) Syftet med NORIA är att stärka de nordiska ländernas globala konkurrenskraft genom en intensifierad vidareutveckling av forsknings- och innovationsmiljöer. var en viktig pådrivare i arbetet med att initiera detta projekt. Ett viktigt mål var att utforma NORIA som ett regionalt kraftcenter inom EU:s omfattande satsning på forskning och innovation. Som ett resultat av detta initiativ beslutade de nordiska forsknings- och näringsministrarna 2004 att etablera NORIA och man bestämde att det skulle bestå av två pelare under två organisationer: Nordiskt innovationscenter () och NordForsk. I samarbetsministrarnas globaliseringsredogörelse ges bl.a. en värdering av NORIA med hänvisning till en eventuell utveckling och förlängning av initiativet. I redogörelsen framhålls att den planerade framdriftsplanen följs, att konceptet visat sig vara funktionellt, och att de strategiska utmaningarna ligger i behoven av att skapa en bred såväl nordisk som nationell enighet kring det nordiska forskningssamarbetet. Med hänvisning till att forskning och innovation tillhör de klart största posterna i den nordiska budgeten antog på sessionen i en rekommendation där uppmanas att initiera en bred kartläggning av NORIA och att en rapport med förslag till insatser och åtgärder bör läggas fram senast . För att säkra förankring och samsyn på detta viktiga område poängterades också det nödvändiga i att rådet involveras i hela processen och konsulteras vid utformning av mandat, informeras om slutsatser och förslag samt dras in i processen med att utarbeta en eventuell förändrad struktur för det nordiska forsknings- och innovationssamarbetet. Det fortsatta globaliseringsarbetet Globaliseringen kommer även 2011 att vara ett viktigt område för svenska delegation. I programmet för uttalar delegationen bl.a. att man vill arbeta för att det nordiska globaliseringsinitiativet ska konkretiseras och att man vill arbeta för att frågor som rör som region och nordiska intressen uppmärksammas genom en starkare röst i EU och världen. Delegationen stöder också det danska ordförandeskapsprogrammet , i vilket arbetet med att säkra och vidareutveckla de nordiska globaliseringsinsatserna uppmärksammas. ska arbeta med bl.a. bildandet av en nordisk task-force för grön tillväxt, en satsning på elmarknadsområdet, globaliseringens effekter på arbetsmarknadsområdet och en rad nya kulturpolitiska prioriteringar utifrån handlingsplanen för det nordiska kultursamarbetet 20102012. 6 62:a session i 6 NORDISKA RåDETS 62:A SESSION I DEN 24 NOVEMBER 2010 2010/11:NR1 16.42 2010/11:NR1 6 NORDISKA RåDETS 62:A SESSION I DEN 24 NOVEMBER 2010 16.42 Arbetet med att avlägsna gränshinder mellan de nordiska länderna, ungdomsarbetslösheten i och visionen för det nordiska samarbetet 2020 var några av de många frågor som debatterades vid 62:a session. Utöver rådets medlemmar deltog gäster från bl.a. , den parlamentariska (BSPC), (), , , den ryska Statsduman och , nordvästra parlamentariska församling (PANWR) samt . Deltagarna bjöds i samband med sessionen in till en debatt om Förbundsstaten , den årsbok som författaren och historikern skrivit för och ministerrådet. (Debatterna finns återgivna i sin helhet i det tryckta protokollet eller på: .) Nordiskt toppmöte Grön växt vägen ur krisen En punkt på sessionens dagordning var ett nordiskt toppmöte, där de nordiska statsministrarna och ledarna för de självstyrande områdena deltog. Temat var Grön växt vägen ur krisen. Statsministrarna var eniga om att möta framtiden med hållbar utveckling som utgångspunkt. statsminister (M) betonade bl.a. vikten av att utveckla gränsöverskridande forskningsresurser och framhöll att tydligare styrmedel som gör utsläppen kostsamma är att föredra i klimatarbetet, snarare än subventioner. De nordiska statsministrarna var överens om att tillväxt och miljö inte står i motsättning till varandra, utan att ett konkurrenskraftigare är en förutsättning för god miljö. (S) underströk att ett samlat , som innehåller politik som styr mot innovationer och investeringar i näringslivet och en politik för grön teknik och energi, behövs. Hon efterlyste ett utökat samarbete med näringslivet och fackföreningsrörelsen i det fortsatta arbetet med grön omställning, samt en breddning av diskussionerna med medborgarna och folkrörelserna. (FP) pekade på frågan om upprättandet och finansieringen av en grön klimatfond som antogs efter klimatmötet i . Ska en grön tillväxt uppnås kommer det att krävas nationella, nordiska, europeiska och globala insatser, menade . Statsminister (M) framhöll också under mötet att man i varit tydlig med att politiken har en viktig roll när det gäller att sätta ramarna för en hållbar tillväxt. Han menade att man i framgångsrikt använt bl.a. skatter och lagar för att främja den gröna tillväxten. Generaldebatt Samarbetsministrarnas redogörelse för resultatet av det danska ordförandeskapet för 2010 Den danska samarbetsministern inledde generaldebatten med en redogörelse över prioriterade områden och en överblick över de resultat som uppnåtts . Hon framhöll insatserna på globaliseringsområdet och inom gränshinderområdet. Inom det nordiska samarbetet har fokus vilat på , där ministerrådet leder och deltar i olika projekt. Fokus har även varit och stödet till exiluniversitetet i , . Man har också samarbetat för att bekämpa skatteflykt. De gemensamma nordiska förhandlingarna om informationsutbyte och skatteavtal har gett goda resultat , och har de nordiska länderna inklusive och ingått avtal med 18 stater. talade också om utvecklingen av kultursamarbetet mellan de nordiska länderna och om det fortsatta forskningssamarbetet genom NordForsk och utbytessamarbetet i Nordplus. Hon nämnde vidare att i samband med Globaliseringsforum 2010 beslutade statsministrarna att samarbetet om en gränslös nordisk elmarknad ska fokuseras ytterligare. Vidare har miljöministrarna haft ett brett samarbete inom HELCOM, som fokuserat på att skydda miljö i enlighet med och med hänsyn till genomförandet av Baltic Sea Action Plan. Under den efterföljande debatten tog (SD) upp ärendet om efterlevnaden av det nordiska avtalet kring medborgarskapsfrågor och rätten till rörlighet inom och den kritik som framförts mot i frågan kring utvisningarna av nordiska medborgare med behov av socialhjälp. (MP) förde fram frågan om grön tillväxt och knöt an till de diskussioner som tidigare förts i samband med den debatten med de nordiska statsministrarna. Han menade att den stora utmaningen för är att det förändrade klimatet ställer helt nya villkor på den globala arbetsfördelningen. (FP) lyfte fram ungdomarnas engagemang i miljöfrågor och uttryckte också uppskattning för ministerrådets arbete med en miljöpolicy för framtiden. I debatten kom även frågorna om skatteavtal och skattehinder inom upp. Det uttrycktes önskemål om att de nordiska ministrarna tillsammans bör pressa parterna , och till att åstadkomma bättre skatteavtal för de nordiska länderna. (M) påpekade i anslutning till denna debatt att även inom finns det anledning att titta på de befintliga skatteavtalen mellan olika länder, t.ex. mellan och . (M) hänvisade till den konservativa gruppens reservation till Nordiska ministerrådets budget . Gruppen anser att rådets totala budget bör minskas med . Den danska samarbetsministern redogjorde också, på begäran av medborgar- och konsumentutskott, för regerings lagstiftning och praxis för hemsändelser av nordiska medborgare. Redogörelsen frammanade många repliker från de svenska ledamöterna. (S) ansåg att utvecklingen i i denna fråga är bekymmersam och menade att den danska regeringens inställning skapar hinder i stället för möjligheter. Även (M) och (SD) gjorde inlägg i denna debatt. Sakdebatt Under rubrikerna Globalisering och gränshinder, och närområdena, Jämställdhet i , Miljö- och naturresurser i , Forskning, utbildning och näringspolitik i samt Sociala frågor, hälsa och samhälle var rådets medlemmar talespersoner för sitt utskott eller partigrupp. (S), (M) och (S) gjorde flera inlägg under punkten Globalisering och gränshinder. föreslog att arbetar fram en gemensam plan över frågor som vill och kan driva inom EU för att förstärka , och efterlyste en nordisk kraftsamling för gemensamma EU-initiativ utifrån grundtanken om en fri rörlighet utan gränshinder i . I debatten framfördes även att både Gränshinderforum och de regionala kontoren gör ett mycket viktigt arbete och att en långsiktig finansiering av dessa verksamheter borde säkras. Under punkten Jämställdhet i var (S) talesperson för medborgar- och konsumentutskottet.