frsrdg · GY04OSSE1 · 2011-01-01 00:00:00 — SAMMANFATTNING 2010/11:OSSE1 16.42 2010/11:OSSE1 SAMMANFATTNING 16.42 16.42 Från delegation vid parlamentariska församling Sammanfattning delegation vid parlamentariska församling överlämnar den bifogade redogörelsen för verksamheten inom den parlamentariska församlingen . SAMMANFATTNING 2010/11:OSSE1 16.42 2010/11:OSSE1 SAMMANFATTNING 16.42 Sammanfattning 1 Innehållsförteckning 2 Verksamheten inom parlamentariska församling 2010 3 1 Framväxten av () 3 2 Den parlamentariska dimensionen inom 4 2.1 Församlingens verksamhet och organisation 4 2.1.1 Plenarsessioner och vintermöten 4 2.1.2 Presidiet (byrån) 4 2.1.3 Det ständiga utskottet 5 2.1.4 Sekretariatet 5 2.2 Partigrupper 5 3 Den svenska delegationen 6 4 Verksamheten 8 4.1 Möten 8 4.2 Utskottsarbetet 9 4.2.1 Utskott I Politiska frågor och säkerhetsärenden 9 4.2.2 Resolutioner antagna av utskott I 9 4.2.3 Utskott II Ekonomi och miljö 10 4.2.4 Resolutioner antagna av utskott II 11 4.2.5 Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter 11 4.2.6 Resolutioner antagna av utskott III 12 5 Församlingens budget 13 6 Församlingens bidrag till demokratisk utveckling 14 6.1 Församlingens ad hoc-arbetsgrupper 14 7 Särskilda representanter 15 8 och jämställdhet 16 9 Valövervakning 17 10 Samarbete inom och utom församlingen 19 10.1 Samarbetet i 19 10.2 Samarbete med andra parlamentariska församlingar 19 delegation till parlamentariska församling t.o.m. 20 Den parlamentariska församlingens och utskottens ledning 21 medlemsstater 22 Partnerstater 23 Bilaga 24 Verksamheten inom parlamentariska församling 2010 INNEHåLLSFöRTECKNING 2010/11:OSSE1 16.42 2010/11:OSSE1 INNEHåLLSFöRTECKNING 16.42 1 Framväxten av () har sitt ursprung i den europeiska säkerhetskonferensen (ESK). ESK etablerades 1975 som ett forum för pågående politiska förhandlingar mellan öst och väst. fick ESK ställning som regional organisation i enligt kapitel VIII. bytte konferensen namn till (). omfattar 56 stater och utgör en effektiv organisation i det internationella säkerhetspolitiska samarbetet. Organisationen har en vid medlemskrets, från till , en flexibel struktur och en bred syn på säkerhet. Dess verksamhet omfattar tre dimensioner: den militärpolitiska dimensionen, den mänskliga dimensionen (demokrati och mänskliga rättigheter) samt dimensionen för ekonomi och miljö. Tyngdpunkten inom verksamhet försköts från långsiktiga förhandlingar om normbyggande och militära förtroendeskapande åtgärder till konfliktförebyggande insatser och insatser för återuppbyggnad. är en i hög grad operativ organisation, och dess flexibla organisation gör snabba förebyggande insatser möjliga, ofta i nära samarbete med andra internationella organ. Organisationen har fältkontor i 16 länder, och den övervägande delen av budgeten går till konkreta fältinsatser. Fältmissionernas arbete är inriktat på att stärka respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, bygga upp demokratiska institutioner och stödja förtroendeskapande åtgärder mellan olika befolkningsgrupper. Organisationen har kapacitet att verka i olika skeden av en konflikt: vid förvarning och förebyggande, med konflikthantering samt vid återuppbyggnad respektive utveckling av demokrati och rättsstatens principer. Organisationen har också i allt större utsträckning tagit sig an frågor som sträcker sig över samtliga tre dimensioner, såsom frågorna om människohandel, terrorism och gränsövervakning. Organisationens amarbete med länder utanför det egna geografiska området regleras genom partnerskapsavtal. 2 Den parlamentariska dimensionen inom 2 DEN PARLAMENTARISKA DIMENSIONEN INOM 2010/11:OSSE1 16.42 2010/11:OSSE1 1 FRAMVäXTEN AV ORGANISATIONEN FöR SäKERHET OCH SAMARBETE I () 16.42 2.1 Församlingens verksamhet och organisation Den parlamentariska församlingen i (PF) etablerades 1990 i samband med att fick en fastare institutionell struktur. parlamentariska församling ska genom dialog bidra till att utveckla och främja konfliktlösningar, bidra till en demokratisk samhällsutveckling, värna rättsstatens principer och stödja demokratiska institutioner i medlemsländerna. Församlingen ska också granska huruvida medlemsländernas regeringar genomför de resolutioner och rekommendationer som församlingen ålägger dem. Målen för församlingens verksamhet anges i dess stadga. 2.1.1 Plenarsessioner och vintermöten Församlingen möts i en årlig session och i ett vintermöte då de nationella delegationerna från 56 medlemsländer samlas. Församlingen har 320 ledamöter och lika många ersättare. Antalet medlemmar i de nationella delegationerna är fastlagt i församlingens stadga. Under sessionerna följer församlingen upp hur mål uppfylls och diskuterar aktuella politiska frågor och för en dialog med på regeringsnivå, vilket är en viktig del av sessionerna. Beslut i församlingens plenum fattas med majoritet. parlamentariska församling har tre fackutskott som motsvarar regeringssidans dimensioner och som sammanträder under vintermötet och sommarsessionen. Vid sessionerna förekommer även regionala möten. Värdlandet inbjöd de övriga nordiska och de baltiska delegationerna till ett lunchmöte under sommarsessionen i . 2.1.2 Presidiet (byrån) Församlingen leds av en president som väljs för ett verksamhetsår med möjlighet till omval en gång. Församlingens presidium (byrå) består av presidenten och nio vicepresidenter som väljs respektive med möjlighet till omval. En vicepresident kan ingå i presidiet i högst . Byrån möts och . 2.1.3 Det ständiga utskottet Församlingens ständiga utskott utgörs av de nationella delegationernas ordförande, församlingens presidium och de tre utskottens presidier. Det ständiga utskottet beslutar om sessionens dagordning och tar ställning till aktuella politiska frågor mellan sessionerna. Det beslutar även vilka föreslagna tilläggsämnen som ska tas upp under sessionen och vilka fackutskott som ska bereda dessa. Beslut fattas enligt principen konsensus minus en. 2.1.4 Sekretariatet PF:s sekretariat finns i (14 tjänstemän) och har en filial i (3 tjänstemän). Församlingens högsta tjänsteman är generalsekreterare (). Han har lett sekretariatet sedan starten och omvaldes vid sessionen . har sex officiella språk: engelska, franska, italienska, ryska, spanska och tyska. 2.2 verkar fem partigrupper: socialistgruppen, den konservativa gruppen, den liberala gruppen, vänstergruppen och den gröna gruppen. Grupperna har inga sekretariat. De får inte heller några finansiella bidrag från församlingen. Partigrupperna sammanträder endast i samband med de stadgeenliga mötena. 3 Den svenska delegationen 3 DEN SVENSKA DELEGATIONEN 2010/11:OSSE1 16.42 2010/11:OSSE1 2 DEN PARLAMENTARISKA DIMENSIONEN INOM 16.42 I OSSE-delegation ingår åtta ledamöter och lika många ersättare. Dessa väljs av kammaren för en hel valperiod. då delegationen utsågs har vissa förändringar skett. hade delegationen följande sammansättning. Ordinarie ledamöter: (S) (S) (M) (M) (S) (S) (M) (M) (S) (S) (S) Vakant (S) (C) (C) (FP) (KD) Fram till riksdagsvalet var delegationens ordförande, och vice ordförande var . Efter riksdagsvalet valde kammaren en ny delegation med följande sammansättning. Ordinarie ledamöter: (M) (M) (S) (S) (M) (M) (S) (S) (FP) (M) (S) (S) (C) (KD) (S) (S) valdes till delegationens ordförande och till vice ordförande. Den nya delegationen träffades inom den parlamentariska församlingen vid vintermötet i , då utskottsplatserna fördelades för den innevarande mandatperioden. Fördelningen i församlingens utskott : - Utskott I Politik och säkerhet: , och - Utskott II Ekonomi och miljö: och - Utskott III Mänskliga rättigheter och demokrati: , och . Svenska delegater hade följande uppdrag inom församlingen: - var ordförande i tredje kommittén och ingår fortfarande i församlingens byrå. Hon är ordförande i arbetsgruppen för . - uppdrag som särskild representant i genusfrågor upphörde vid sessionen då Tingsgård inte kandiderade till . - ingick i en arbetsgrupp för demokratiutveckling i . Det uppdraget upphörde vid julisessionen då hon inte kandiderade till riksdagsvalet. - lämnade sitt uppdrag som president emeritus i församlingen vid valet av en ny president under sessionen. Eftersom han inte kandiderade till riksdagsvalet avslutade han sina uppdrag som särskilt sändebud för situationen i och som särskild representant för konflikten . 4 VERKSAMHETEN UNDER 2010 2010/11:OSSE1 16.42 2010/11:OSSE1 4 VERKSAMHETEN UNDER 2010 16.42 4.1 Möten Vintermötet hölls i . Utöver de sedvanliga förberedelserna för sommarsessionen arrangerades en debatt om situationen i . Den svenska delegationen var aktiv; både Lindestam och Lennmarker gjorde inlägg. Församlingens nittonde session hölls i på inbjudan av . Temat för sessionen var Rättsstaten: Bekämpning av transnationella brott och korruption (Rule of : Combating Transnational Crime and Corruption). Arbetet i utskotten med huvudresolutionen och övriga resolutioner, föreslagna av medlemmarna, bearbetades i respektive utskott och antogs sedan i plenum. Samtliga resolutioner finns samlade i den s.k. Oslodeklarationen, vilken biläggs. Församlingens president , , ledde de två debatterna i plenum: situationen i och församlingens roll, särskilt i Korfuprocessen. Efter debatterna antog församlingen en resolution för respektive ämne. I plenum rapporterade från sitt genusuppdrag. I slutet av sessionen valdes , , till president för församlingen t.o.m. den årliga sessionen i . Efter långvariga diskussioner om dels öppenheten i processen vid val av generalsekreterare, dels tolkningen av skrivningarna i församlingens stadgar i denna fråga omvaldes församlingens generalsekreterare. Församlingen enades om att göra en översyn av församlingens stadgar som i många delar är oklara. inbjöd ordförandeland till The PA Eurasian Dimension, the . Temat för debatten var regional säkerhet med fokus på och . Höstmötet hölls i där ämnet var Organiserad brottslighet och korruption. ledde en av paneldiskussionerna. Traditionsenligt vid höstmötet arrangerades Medelhavsforum med koncentration på länderna kring , inklusive partnerländer. Den ständiga kommittén möttes , och . Byråns årliga aprilmöte ställdes in på grund av askmolnet. Ett byråmöte hölls i anslutning till i Astana. OSSE-delegation hade fyra sammanträden . 4.2 Utskottsarbetet Under vintermötet presenterade de tre rapportörerna utkast till sin respektive rapport och resolution att läggas fram vid sommarsessionen och fick synpunkter på innehållet från de närvarande parlamentarikerna. Vid sommarsessionen lade sedan varje utskotts rapportör fram en resolution baserad på sin rapport om det övergripande temat Rättsstaten: Bekämpning av transnationella brott och korruption. I tillägg till denna resolution diskuterades i varje utskott ett antal resolutioner inom skilda områden, vilka föreslagits av parlamentarikerna. lades 36 resolutioner fram, vilket var rekord, och generell kritik framfördes mot innehållet som ansågs vara alltför allmänt och inte ha direkt bäring på . I varje utskott rapporterade vice ordföranden om den nationella uppföljningen av det förutvarande årets deklaration, den s.k. Vilniusdeklarationen. Man konstaterade att vissa framsteg gjorts men att frågan om PF:s status fortfarande var olöst, att genusbalansen inte var tillfredsställande, att man inte funnit någon lösning på de olösta konflikterna samt att intolerans och diskriminering liksom människohandel fortfarande var allvarliga problem. 4.2.1 Utskott I Politiska frågor och säkerhetsärenden Den italienske rapportören presenterade sin rapport och resolution över sessionens huvudtema. Han menade att det var av yttersta vikt att bekämpa den organiserade brottsligheten för att få en väl fungerande säkerhetspolitik och möjlighet att upprätthålla grundläggande mänskliga rättigheter i OSSE-kretsen. Enligt honom finns det ett nära samband mellan organiserad brottslighet och konflikter. De länder som ännu inte ratificerat om gränsöverskridande organiserad brottslighet eller FN:s konvention om korruption uppmanades att göra så. En livlig diskussion följde om de 13 ändringsförslagen, och slutligen antogs resolutionen enhälligt. gjorde ett inlägg om där hon pekade på hur den moderna krigföringen skadar de mest utsatta grupperna i samhället, som kvinnor, barn, handikappade och äldre, och hon framhöll utbildningens stora betydelse för att få en ändring till stånd. ´ En resolution om situationen i , som lagts fram av , ordförande i arbetsgruppen för , antogs enhälligt av kommittén. 4.2.2 Resolutioner antagna av utskott I Huvudresolutionen om ekonomisk brottslighet och korruption Resolution om stärkande av församlingens roll och inflytande Resolution om större tillit inom församlingen Resolution om framtida prioriteringar för församlingen Resolution om stärkande av säkerhetsfrämjande åtgärder Resolution om stöd till fredsprocessen i Resolution om atomvapen Resolution om landgränser i Resolution om Resolution om Resolution om förbud att beträda grannländer med militära medel Resolution om kvinnor, fred och säkerhet Samtliga resolutioner antogs efter vissa ändringar. 4.2.3 Utskott II Ekonomi och miljö I andra utskottet presenterade rapportören från sin rapport som behandlade kriminalitet och korruption inom området ekonomi och miljö. Speciellt noterades kopplingen mellan korruption och urholkning av samhället i låginkomstländer, vilken underminerar ansträngningar att bekämpa fattigdomen. Utskottet beslöt att anta den föreslagna resolutionen med vissa ändringar. Ett tilläggsförslag om rätten för tvångsförflyttade personer och flyktingar att återvända till sina hemländer hade lagts fram av . Inget specifikt land nämndes i förslagets rubrik, men däremot beskrevs konflikten i i själva texten. Lennmarker framhöll vid sin presentation i utskottet att detta handlar om en fundamental princip i . En livlig diskussion utbröt med bidrag främst från och , som i ett ändringsförslag menade att specifikt borde nämnas i titeln. Från rysk sida menade man att inte bara utan även och då skulle pekas ut. Från georgisk sida stödde man Lennmarkers skrivning då man menade att han väl känner till situationen i . Efter omröstning antogs resolutionen. Huvudresolutionen behandlade den globala finansiella krisen med en uppmaning till en starkare reglering av finansmarknaden men också till undvikande av en förstärkt nationell protektionism. Vid debatten om resolutionen framkom farhågor om en förvärrad ekonomisk kris med en allt högre arbetslöshet som följd, vilket tenderar att i högre grad drabba kvinnor än män. uttryckte i ett inlägg motstånd till en reglering av marknaden. Ett resolutionsförslag om klimatförändringar fick starkt gensvar och stöd i en lång och livlig debatt. gjorde också ett inlägg vid behandlingen av resolutionsförslaget om yttrandefrihet på Internet där han underströk vikten för unga människor av att ha tillgång till ett öppet Internet. Han refererade till den svenska FRA-debatten och Piratpartiets inval i Europarlamentet. En resolution om EU:s förbud mot sälprodukter som, mot bakgrund av levnadsvillkoren för den inuitiska befolkningen i , skulle öppna för handel med sälprodukter debatterades också. Meningarna var delade bland medlemmarna, men resolutionen antogs efter omröstning. 4.2.4 Resolutioner antagna av utskott II Huvudresolutionen om den ekonomiska brottsligheten Resolution om Resolution om rätten för tvångsförflyttade personer och flyktingar att återvända till sina hemländer Resolution om global energisäkerhet Resolution om klimatförändringar Resolution om anpassning av jordbruksproduktion till skydd av naturens ekosystem Resolution om brott i etern Resolution om samarbete i Resolution om migration Resolution om expertstatus i beslutsprocesser Resolution om uppfyllande av målen för millenniets utveckling Samtliga resolutioner antogs efter diskussion. 4.2.5 Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter för demokrati och mänskliga rättigheter Arbetet leddes av ordföranden . Den italienske rapportören presenterade sin rapport som betonade att kampen mot kriminalitet och korruption inte får gå ut över demokratin eller rättsstatens principer. Resolutionen uppmanar medlemsländerna att lagstifta om människohandel och särskilt beakta asylsökande från dessa grupper. Rapportören fick stort gensvar från kommittén för sin initierade rapport, och en livlig diskussion följde om de 20 ändringsförslagen. Resolutionen antogs enhälligt med tio godkända ändringsförslag. och hade var sitt förslag till tilläggsresolution: Kvinnors rätt till sexuell och reproduktiv hälsa respektive Icke-nyttjande av hotell som erbjuder sexuella tjänster. Båda resolutionerna antogs enhälligt, den förra med 12 ändringar. I sin introduktion till resolutionen talade om kvinnors rätt till sexuell och reproduktiv hälsa som en grundläggande mänsklig rättighet. 4.2.6 Resolutioner antagna av utskott III Huvudresolutionen ekonomisk brottslighet och korruption Resolution om kvinnors rätt till sexuell och reproduktiv hälsa Resolution om icke-nyttjande av hotell som erbjuder sexuella tjänster Resolution om religionsfrihet och separation stat-kyrka Resolution om skydd för undersökande journalistik Resolution om nationella minoriteter i mellanstatliga förbindelser Resolution om förbud mot diskriminering på grund av sexuell läggning Resolution om dödsstraff Resolution om partnerskap för flyktinghjälp Resolution om människohandel för sexuella ändamål Resolution om människohandel och medieexploatering Resolution om grundläggande mänskliga rättigheter för militär personal Samtliga resolutioner antogs efter diskussion. 4 VERKSAMHETEN UNDER 2010 2010/11:OSSE1 16.42 2010/11:OSSE1 4 VERKSAMHETEN UNDER 2010 16.42 Församlingen beslutar om sin egen verksamhet och budget. Verksamheten finansieras genom bidrag från medlemsländernas parlament och baseras på beräkningar för medlemsländerna. Församlingens budget, som är oförändrad , uppgår till för 2010-2011 (budgetåret börjar ). Den svenska delegationens bidrag utgör , vilket motsvarar . 6 Församlingens bidrag till demokratisk utveckling 5 FöRSAMLINGENS BUDGET 2010/11:OSSE1 16.42 2010/11:OSSE1 5 FöRSAMLINGENS BUDGET 16.42 En viktig uppgift för är att bidra till en fredlig lösning av kriser och att förebygga konflikter. Olösta konflikter hotar stabiliteten, säkerheten och den ekonomiska utvecklingen i medlemskrets och närområden och utgör ett hot mot välståndet i hela regionen. Församlingens uppdrag är att bidra till breda diskussioner om säkerhetshot och genom samtal och samarbete bistå i att lösa konflikter. Församlingens president emeritus besökte länderna i södra för att på plats få en bild av situationen och föra diskussioner med centrala parlamentariker och företrädare för ländernas regeringar. I syfte att öka medvetenheten om den parlamentariska dialogen i säkerhetsfrågor inom transasiatiska dimension arrangerades 2003 det första transasiatiska forumet i , . Under ordförandeskap inbjöd man till ett andra sådant möte, The Eurasian Dimension, the . Temat var regional säkerhet med speciell fokus på och . Från OSSE-delegation deltog , , och . 6.1 Församlingens ad hoc-arbetsgrupper Inom församlingen finns tre ad hoc-arbetsgrupper för frågor om , och samarbetet med institutioner. Arbetsgruppen om gjorde två besök i landet, vilka inkluderade besök och möten med parlamentariker i Transnistrien. Vad gäller tilläts gruppen inte genomföra ett planerat besök. Samtal fördes med delegation under de två årliga sessionerna. 6 FöRSAMLINGENS BIDRAG TILL DEMOKRATISK UTVECKLING 2010/11:OSSE1 16.42 2010/11:OSSE1 6 FöRSAMLINGENS BIDRAG TILL DEMOKRATISK UTVECKLING 16.42 Församlingens president har rätt att utse församlingens medlemmar till särskilda representanter för en specifik fråga. De utvalda ska avrapportera sin verksamhet vid den årliga sessionen. hade församlingen 10 särskilda representanter, nämligen - som genusrepresentant och som efterträddes av , - som representant för konflikten i (t.o.m. oktober) - . () som särskild representant för Medelhavsfrågor - () som representant för frågor om människohandel - () som representant för budgetfrågor inom - () som särskild representant för Öst- och - () som särskild representant för - () som särskild representant för migrationsfrågor - () som särskild representant i kampen mot organiserad brottslighet - () som särskild representant för . 7 SäRSKILDA REPRESENTANTER 2010/11:OSSE1 16.42 2010/11:OSSE1 7 SäRSKILDA REPRESENTANTER 16.42 Då talade i plenum som presidentens representant för genusfrågor konstaterade hon, vilket framgick av hennes rapport, att alltför små framsteg gjorts i på området, även om det nu fanns en större respekt för frågan. Året innan antogs på Tingsgårds förslag en regeländring om att båda könen borde vara representerade i församlingens delegationer. Hon konstaterade att av församlingen nu utgjordes av kvinnor, vilket var mer än året innan, och att endast åtta kvinnor var delegationsordförande. 17 delegationer innehöll enbart män. Tyvärr speglade detta sammansättningen i de nationella parlamenten, konstaterade hon. Hon pläderade också för ett större ansvar vid tillsättning av chefsposter vid institutioner och missioner samt välkomnade att den första kvinnan nu utsetts till posten som representant för frihet i medier. Brist på jämställdhet i politiken och samhället i stort var huvudorsaken till problem som våld mot kvinnor, trafficking och prostitution, ansåg Tingsgård. Arbetet för jämställdhet går hand i hand med kampen mot prostitution. borde ta ett speciellt ansvar för implementeringen av FN:s resolution och främja säkerhet och mänskliga rättigheter baserade på jämställdhet. Det krävs politisk vilja för förändring menade hon och avslutade med en uppmaning till församlingen att fortsätta detta viktiga arbete. I egenskap av presidentens speciella representant för genusfrågor var värd för den årliga arbetslunchen om genusfrågor. , vice talman i , presenterade den norska modellen för jämställdhet med fokus på lagstiftning om kvotering till styrelser i vissa bolag. Hon menade att lagen fått en normativ effekt som lett till attitydförändringar och pekade på den stora outnyttjade potential som finns hos kvinnor samt på vikten av en social infrastruktur som möjliggör kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. underströk slutligen att församlingens statuter måste ändras för att möjliggöra ett ökat kvinnligt inflytande i församlingens arbete. 8 OCH JäMSTäLLDHET 2010/11:OSSE1 16.42 2010/11:OSSE1 9 VALöVERVAKNING 16.42 Fria och rättvisa val är ett viktigt instrument för att uppnå demokrati, och valövervakning är ett mycket viktigt inslag i församlingens arbete. Sedan församlingens tillkomst har man genomfört valövervakningar i samarbete med Office for Democratic Institutions and Human Rights (ODIHR) samt ofta i samarbete också med , och ibland även med Natos parlamentariska församling. har parlamentariska församling övervakat tio val, varav tre presidentval, två både president- och parlamentsval, fyra parlamentsval samt ett mellanårsval. Medlemmar av OSSE-delegation har deltagit i övervakningen av sex av valen. På initiativ av talmannen har dessutom representanter från partier övervakat fyra av dessa val då inte hela OSSE-kvoten fyllts. Övervakningen av den första omgången av presidentvalet i leddes av församlingens president (). Den internationella delegationen bestod av 117 observatörer från 31 länder, varav 3 svenska OSSE-medlemmar, (S) som ledde övervakningen i Donetsk, (S), (M), samt från partier (M), (FP), (S) och (KD). Vid valet erbjöds väljarna ett verkligt val mellan olika kandidater, och det visade på ett signifikant framsteg val. Den andra omgången av presidentvalet i genomfördes . Även denna övervakning leddes av , församlingens president. Inga svenska OSSE-medlemmar deltog , men från partier observerade (M) och (S). Valet ansågs vara en imponerande uppvisning av ett demokratiskt val, en seger för invånare. höll parlamentsval , och den internationella delegationen, i vilken över 250 observatörer från 41 länder ingick, leddes av vicepresident ().