frsrdg · GY04RS2 · 2011-01-01 00:00:00 — Redogörelse till 2010/11:RS2 Riksdagsstyrelsen har vid sitt sammanträde fastställt årsredovis- ningen avseende verksamhet. Per (M) (MP) (FP) 1 Året som gått i sammandrag...................................................................... Förutsättningar för verksamheten....................................................... Förutsättningar för resultatredovisningen........................................... Redovisning av resultatet ................................................................... Stöd till arbetet i kammare och utskott m.m....................................... Stöd och service till ledamöter och partikanslier.............................. Kunskap om och arbete.................................. Vård och bevarande av byggnader och samlingar ............................ Myndighet och arbetsgivare ............................................................. 2.11Styrelseuppdrag, strategiska frågor m.m. ......................................... Tilläggsupplysningar och noter ........................................................ Sammanställning över väsentliga uppgifter...................................... Bilaga till årsredovisningen ..................................................................... 1 Året som gått i sammandrag uppdrag är att skapa bästa möjliga förutsättningar för och ledamöternas arbete. Däröver fullgör förvaltningen även de uppgifter som ingår i statliga myndigheters uppdrag. ansvarar även för förvaltningen av de fastigheter som disponerar. Uppdraget omfattar således en mångfasetterad verksamhet. Huvuduppgiften är att biträda vid beredningen och behandlingen av riks- dagens ärenden och tillhandahålla den service och de resurser som behövs för riksdagsorganens verksamhet. Genom god planering i kombination med hög flexibilitet ska förvaltningen medverka till att riksdagsarbetet kan bedrivas effektivt. Riksdagsvalet har varit den enskilda händelse som haft störst effekt på verksamheten . På grund av det förestående riksdagsvalet läm- nade regeringen ett större antal propositioner än vanligt . Arbetsbelastningen blev av detta skäl stor , maj och . Totalt sett var dock antalet propositioner lägre än . Riksdagsvalet innebar även att ett betydande arbete har inriktats på att ge såväl nytillkommande som avgående ledamöter det stöd som de behövt. In- trädet av ett nytt parti i innebar också att trycket på lokalerna ökade i och med tillkomsten av ytterligare ett partikansli. Det har dock inte lett till någon utökning av lokalbeståndet. uppmärksammades även urtima riksdag i . I samband med riksdagsvalet valde kammaren en ny riksdagsdirektör då den förutvarande gick i pension. Genom Lissabonfördraget har en ny typ av ärenden introducerats i kamma- ren, subsidiaritetsprövning. beslutade om nya bestämmelser om intern styrning och kontroll för myndigheter. Ett nytt pensionssystem för ledamöterna har införts, med ikraftträdande . Det nya systemet innebär att pensionsförmånerna ska beräknas på samma sätt oavsett ledamotens ålder och att all tjänstgöringstid ger rätt till pension. Antalet anställda i riksdagsförvaltningen har minskat något ; mätt i antalet årsarbetskrafter har det dock inte skett någon förändring. Sammanfattningsvis har av riksdagsförvaltningens disponibla anslag förbrukats . Anslagssparandet uppgår till , varav avser ledamotsanslaget och 41 miljoner avser för- valtningsanslaget. Bedömningen är att riksdagsförvaltningen i allt väsentligt full- gjort sina uppdrag så som de är formulerade i riksdagsordningen1 och instruk- tionen2 för riksdagsförvaltningen samt av riksdagsstyrelsen i särskilda beslut. 1 Riksdagsordningen (1974:153). 2 Lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen. 2010/11:RS2 RE SU LT AT R E D O V I SN IN G arbete bedrivs i enlighet med bestämmelserna i regeringsformen, riksdagsordningen och särskilda riksdagsbeslut om arbetets inriktning. Tal- mannen leder arbete. Talmannen samråder med partiernas grupp- ledare i frågor som rör riksdagsarbetet. I ordförandekonferensen överlägger talmannen med utskottens och ordförande i frågor av gemen- samt intresse. verksamhet regleras i riksdagsordningen och i in- struktionen för förvaltningen samt i annan lagstiftning och föreskrifter för riksdagsområdet. leds av riksdagsstyrelsen med tal- mannen som ordförande och tio ledamöter valda av . I riksdagssty- relsens sammanträden deltar även de vice talmännen och gruppledarna för de mindre partier som inte är representerade i styrelsen. Riksdagsdirektören, som är chef för förvaltningen, är föredragande i styrelsen. Under styrelsen leder riksdagsdirektören ledamotsrådet; ett organ där förvaltningen och ledamöter samråder i administrativa frågor. har beslutat om anslag för riksdagsförvaltningens verksamhet för budgetåret 20103. Riksdagsstyrelsen har i anslagsdirektiv4 angivit ett över- gripande verksamhetsmål. Det övergripande målet för riksdagsförvaltningen är att skapa goda förutsättningar för att ska kunna uppfylla sina konstitutionella och demokratiska uppgifter samt sina internationella åtagan- den. Med utgångspunkt i riksdagsordningen5 samt i instruktionen har riksdags- styrelsen brutit ned målet i fem olika uppdrag enligt följande: ska skapa bästa möjliga förutsättningar för och ledamöternas arbete genom att -svara för väl fungerande stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. -svara för väl fungerande stöd och service till ledamöter och partikanslier -främja kunskapen om och dess arbete -vårda och bevara byggnader och samlingar -vara en väl fungerande och framsynt myndighet och arbetsgivare. 2009/10:1 utg.omr. 1, bet. 2009/10:KU1, rskr. 2009/10:97. 4 Dnr 250-714-09/10. Bestämmelser om personal och förvaltning. RE SU LT AT R E D O V I SN IN G 2010/11:RS2 Den interna kontrollen innebär en oberoende granskning av den interna styr- ningen och genomförs till stora delar av den upphandlade internrevisionen. Kontrollen syftar till att -säkerställa att den interna styrningen möjliggör att förvaltningen kan genomföra uppdragen effektivt och enligt gällande rätt, -redovisning sker på ett tillförlitligt och rättvisande sätt, -myndigheten hushållar väl med statens medel. Förutom internrevisionens insatser och avrapporteringar till riksdagsstyrelsen genomförs även löpande, , riskanalyser för att uppmärksamma och möta eventuella risker för att förvaltningens uppdrag inte kan genomföras. Resultatet av dessa riskanalyser redovisas tillsammans med övrig ekonomi- och verksamhetsuppföljning till riksdagsstyrelsen efter varje tertial. Arbetet med att utveckla planeringen, uppföljningen och styrningen av verksamheten har fortsatt och kommer att fortsätta även 20116. har endast en verksamhetsgren Stödet till den parla- mentariska processen. Verksamhetsgrenens fem uppdrag har formulerats som uppdragsområden7 och de metoder för uppföljning av verksamheten som riksdagsstyrelsen fastställde har använts i den här resultatredo- visningen. Inledningsvis redogörs, i avsnitt 2.1, kortfattat för riksdagsförvaltningens ledning och styrning. I avsnitt 2.2 presenteras förutsättningar för resultatredo- visningen och i avsnitt 2.3 återrapporteringskravet för avgiftsbelagd verksam- het och i avsnitt 2.4 anges vilka underlag som legat till grund för resultatbe- dömningen. Uppdragsövergripande verksamheter, såsom prioriterade områ- den och övriga uppdrag från styrelsen redovisas under egna avsnitt, i 2.10 respektive 2.11. 6 Se även avsnittet 2.9 Myndighet och arbetsgivare. 7 Dnr 250-1991-07/08. 2010/11:RS2 RE SU LT AT R E D O V I SN IN G Tabell: Uppdragsområden och uppföljning Stöd till arbetet i kammare Nöjdhet (NKI) Stöd och service till leda- Nöjdhet (NKI) Nöjdhet (NKI) Vård och bevarande av Nöjdhet (NMI, NKI) Syftet har varit att i resultatredovisningen redovisa jämförelsetal . Inom vissa verksamheter har en utveckling av nyckeltal påbörjats under före- gående år, vilket gör att jämförelsesiffror saknas . När uppgifterna lämnas i löpande text anges uppgifter för inom parentes och för kursivt, t.ex. 100 (98) 97 samt när uppgifter saknas anges i.u., ingen uppgift. genomför , utom vid valår, en serviceenkät som riktar sig till ledamöter och anställda vid partikanslierna. Resultatet av enkäten ingår som en viktig del i den övergripande resultatbedömningen. Eftersom 2010 var ett valår har ingen sådan serviceenkät genomförts. Inom uppdragsområdet B Stöd och service till ledamöter och partikanslier redovi- sas dock resultatet av den valenkät som genomförts i samband med riksdags- valet. Inom organisationen har även andra enkäter, uppföljningar och utvärde- ringssamtal genomförts i syfte att utveckla och förbättra verksamheten. Ett välfungerande IT-stöd med hög driftsäkerhet och tillgänglighet är en nödvändighet för många av riksdagsförvaltningens verksamheter. Kostnader för IT-system, teknik och service finns inom de olika uppdragsområdena men med tyngdpunkten inom uppdragsområde E Myndighet och arbetsgivare. IT-verksamheten beskrivs därför inom detta uppdragsområde, med undan- tag för beredning och beslut samt kammarstöd som redovisas inom uppdrags- område A Stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. samt tv-produktion som redovisas inom uppdragsområde C Kunskap om och riksda- gens arbete. 8 Gäller bl.a. ärendehanteringen i kammaren. RE SU LT AT R E D O V I SN IN G 2010/11:RS2 Förutom beslut om anslagsdirektiv har riksdagsstyrelsen i plane- ringsdirektiv9 angivit vissa uppdrag för verksamhetsåret i form av prioriteringar inom följande områden: Tabell: Uppdragsområden och styrelsens prioriteringar ADen parlamentariska processen () BRiksdagens byggnader och lokaler Resultatet av årets arbete inom dessa områden redovisas under avsnitt 2.10 Prioriterade områden. Förvaltningen får även under löpande år uppdrag från riksdagsstyrelsen. I avsnitt 2.11 Styrelseuppdrag, strategiska frågor m.m. redovisas en lägesrap- port för dessa uppdrag. Som ett komplement till årsredovisningen finns förvaltningens helårsrap- port10 som bl.a. innehåller en redovisning av förvaltningens miljöledningssy- stem, lägesavstämningar av pågående projekt och arbetet med risker samt en analys av årets anslagsförbrukning. I /10 lämnas en närmare redogörelse för riksdagsarbetet. I anslagsdirektivet anges inga ekonomiska mål för avgiftsbelagd verksamhet, dock särredovisas avgiftsbelagd verksamhet i enlighet med vad som framgår av 7 kap. 7 § föreskriften (RFS 2006:10) om tillämpning av REA-lagen11. För riksdagsförvaltningen innebär detta att det görs en särredovisning av de direkta kostnaderna, såsom produktions- och distributionskostnader för riksdagstrycket och tidningen samt motsvarande kostnader och intäkter för fastighetsverksamheten. Särredovisningen sker i anslutning till respektive verksamhetsbeskrivning. 9 Dnr 250-1814-08/09. 10Dnr 250-1962-09/10. 11Lag (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltning- en, ombudsmän och . 2010/11:RS2 RE SU LT AT R E D O V I SN IN G För redovisningen av riksdagsförvaltningens resultat har följande underlag använts: -anslagsförbrukning och annan ekonomisk uppföljning -enkätundersökning av riksdagsförvaltningens stöd och service i samband med årets riksdagsval -andra utvärderingar, exempelvis av webbplatserna -en uppföljning av arbetet inom de områden som prioriterats av styrelsen -resultatet av de uppdrag styrelsen givit förvaltningen. Verksamheten redovisas fördelad på uppdragsområden. Där anges hur arbetet inom dessa områden har bidragit till att riksdagsförvaltningens övergripande mål uppfylls. Kostnader, intäkter och transfereringar Av tabellen nedan framgår riksdagsförvaltningens kostnader, intäkter och transfereringar för myndighetens enda verksamhetsgren, Stödet till den par- lamentariska processen. Motsvarande uppgifter finns sedan för respektive uppdragsområde (prestation). Uppgifter kan inte lämnas per uppdragsområde utan endast totalt för myndigheten. Tabell: Intäkter, kostnader och transfereringar, Utöver de nedlagda kostnaderna, , har utbetalats i form av stöd och bidrag13, främst som stöd till partigrup- perna i () och som stöd till politiska partier (). Intäkterna kan främst hänföras till uthyrning av lokaler i riksdagsförvaltning- ens fastigheter () och försäljning av riksdagstryck (). 12Utom intäkter av anslag. 13Anges som transferering i resultaträkningen. RE SU LT AT R E D O V I SN IN G 2010/11:RS2 2.5Stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. Uppdrag: Att svara för väl fungerande stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. Uppdraget innebär att förvaltningen ska ge ett väl fungerande direkt stöd till det parlamentariska arbetet i kammare, utskott och de interparlamentariska delegationerna ska lämnas. De verksamheter som främst berörs är utskottens och EU-nämndens kanslier samt delar av kammarkansliet, internationella kansliet och enheten för riksdagstryck. Tabell: Intäkter, kostnader och transfereringar, samt andel Det följande har särskilt beaktats: -att kammarens och utskottens arbete har kunnat utföras i enlighet med regeringsformen (RF), riksdagsordningen (RO) och gällande praxis. -att stödet till ledamöterna inom detta område har varit gott. Stöd till arbetet i kam- mare och utskott m.m. Nöjdhet (NKI) Sammanfattningsvis har riksdagsförvaltningen säkerställt att kunnat fullgöra sina uppgifter enligt RF och RO. Kammaren och utskotten har fått det stöd som krävts för att de ska kunna bedriva verksamheten enligt sina arbetsplaner. I sedvanlig ordning har dock planerna fått revideras löpande med hänsyn bl.a. till att propositioner inte har lagts fram enligt plan. Väl fungerande stöd till kammaren Kammarens arbetsplaner har med viss revidering kunnat hållas, inkomna dokument har hanterats korrekt och utrymme har skapats för beslutade aktuel- la debatter och interpellationssvar. protokoll har kommit ut i rätt tid. Kammarens arbetsvolym uppvisade totalt sett ett minskat 14 Utom intäkter av anslag; avser främst intäkter från försäljning av riksdagstryck.. 2010/11:RS2 RE SU LT AT R E D O V I SN IN G antal kammartimmar jämfört med och 2008. Den främsta anledningen till det är det längre sommaruppehållet . var sista dag för avlämnande av propositioner som av- sågs bli behandlade under /10. Mellan och inkom 110 av årets 219 propositioner och skrivelser till . Be- redningen av propositionerna och skrivelserna innebar en hög arbetsbelast- ning för utskotten och kammaren under den . Antalet behandlade betänkanden var det högsta för redovisningsperioden. Arbetsplenum utgjorde vidare den största delen av debattiden i kammaren. Ikraftträdandet av Lissabonfördraget gav de natio- nella parlamenten nya uppgifter i EU-samarbetet. Det innebär bl.a. att de nationella parlamenten ska pröva om ett utkast till lagstiftningsakt strider mot subsidiaritetsprincipen. En bestämmelse med denna innebörd har också in- förts i riksdagsordningen (10 kap. 6 §). ökade därför antalet inkomna EU-dokument som remitterades till utskott. Sammanlagt inkom 219 propositioner och skrivelser till 201, av dessa kom (107) enligt aviseringen, och (31) var inte aviserade. Tabell: Inkomna propositioner och skrivelser per utskott , antal RE SU LT AT R E D O V I SN IN G 2010/11:RS2 Tabell: Plenitimmar, antal Sista sammanträdet före sommaruppehållet hölls och avsåg interpellationsdebatter. var sista debattdag i kammaren före juluppehållet. Även då debatterades interpellationer. har alla voteringar genomförts enligt planen. Inga oplanerade driftsavbrott har inträffat. Dokument som lämnats till kammarkansliet Antalet propositioner som lämnats in var mindre än 2009 och lika stort som 2008. Under allmänna motionstiden avlämnades 3 198 motio- ner med 5 198 yrkanden. Flest motioner och yrkanden rörde socialutskottets område. Antalet inlämnade interpellationer, skriftliga frågor och följdmotioner minskade jämfört med föregående år. 15 Inklusive återrapportering. 2010/11:RS2 RE SU LT AT R E D O V I SN IN G Tabell: Till kammarkansliet inlämnade dokument, antal Motioner från allmänna motionstiden därav EU-dokument hanterade enligt RO10:520 därav EU-dokument hanterade enligt RO10:621 därav svar från kommissionen på utlåtanden därav svar från kommissionen på motiverade Nytt system för EU-dokument utarbetades ett nytt system för EU-dokument i , Lem- ur22. Systemet hanterar och tillgängliggör information om EU-dokument som kommer in till , både från EU:s institutioner och från . Systemet tillhandahåller information och fulltexter samt information om behandlingen av EU-dokument. Sammanlagt inkom 1 454 EU-dokument, att jämföra med 1 720 och 1 610 har nya ledamotsregister Pops23 tagits i bruk. Syftet med det nya registret är att effektivisera administrationen av ledamotsuppgif- ter, att införa en ny, standardiserad, teknisk arkitektur samt att förse riksda- gens andra IT-system med korrekta uppgifter om ledamöter. 16Behandlade av kammaren. 17Behandlade av kammaren. 18Behandlade av kammaren. 19När systemet Lemur togs i bruk reviderades handläggningsrutiner för EU- dokument. Antalet inkomna dokument är därför inte fullt jämförbart med 2009 och 2008. 22Ett system för elektroniska EU-dokument mellan unionen och . 23Personer och organisationer i det parlamentariska systemet. RE SU LT AT R E D O V I SN IN G 2010/11:RS2 Ny databas för det ekonomiska registret En ny databas har driftssatts för det ekonomiska registret över ledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen har vissa ändringar i riksdagsordningen antagits. Ändringarna rör bl.a. nya organisation och arbetssätt (bet. 2010/11:KU2, rskr. 2010/11:2325). Enligt de nya reglerna ska riksrevisorerna fr.o.m. lämna sina granskningsrapporter direkt till . Regeringen ska i en skrivelse till redovisa vilka åtgärder den vidtagit eller avser att vidta med anledning av en granskningsrapport. Förutom förändringen med anledning av riksdagsvalet har fem nya ledamöter tillträtt på grund av att riksdagsledamöter avgått. En ledamot har tillträtt på grund av att en riksdagsledamot avlidit. Två kammardebatter teckentolkades . Den ena gällde socialutskottets betänkande om handlingsplanen för handikappolitiken24 och den andra var partiledardebatten25. Teckentolkningen visades på storbildsskärmarna i salen, på intern-tv och via sändningen på webben. har bl.a. haft i uppdrag att kartlägga utskottens arbetssi- tuation. I uppdraget har ingått att följa upp erfarenheterna från de nya arbets- formerna för EU-frågor och att rekommendera en modell för hur detta arbete ska bedrivas (EU) samt att se över resursanvändningen för motionshantering och övriga utskottsuppgifter (MOT). Utredningen presenterade tre alternativa modeller för hur EU-arbetet i skulle kunna bedrivas. föreslog ut- redningen att den allmänna motionstiden avskaffas och ersätts av en fri mo- tionsrätt året om och att den förenklade motionsberedningen som tillämpas av utskotten utvidgas. remitterades utredningens rapporter till utskott, och partigrupper för synpunkter inför fortsatta överväganden. 2 009/10:SoU20 Uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikappoliti- ken, som debatterades . 2010/11:RS2 RE SU LT AT R E D O V I SN IN G Samordning av EU-arbetet i Samordningen av EU-arbetet i sker inom kammarkansliet26. Sam- ordningsfunktionen är en intern och extern kontaktpunkt för arbete med EU-frågor och har hand om hanteringen av EU-dokument från såväl som EU:s institutioner. Samordningen innebär även att uppgifter om hantering av olika EU-frågor antecknas i den gemensamma databasen för nationella parlament, IPEX27. ingick i , styrelsen har haft 2 (2) 1 möten28. har en representant vid EU:s institutioner i , denne av- lämnade två skriftliga rapporter som publicerades på Helgonät. Väl fungerande stöd till utskotten och På samma sätt som för övriga verksamheter har utskottens arbete starkt präglats av valet . Inte minst märks detta på det stora antalet avlämnade propositioner och skrivelser under slutet av våren. Sam- mantaget ligger utskottens ärendehantering på en betydligt högre nivå jämfört med . Särskilt påtaglig är dock ökningen när det gäller EU- ärenden. Tabell: Utskottens ärendehantering, antal därav som lett till ett utlåtande30 Överläggningar med regeringen i EU-ärenden En förklaring till det ökade antalet EU-ärenden är den subsidiaritetsprövning av lagstiftningsakter som tillkom . 26Inte att förväxla med som är ett politiskt samrådsorgan. Regeringen samrå- der med nämnden om regeringens position inför beslut i ministerrådet. 28När uppgifterna lämnas i löpande text anges uppgifter för inom parentes och för kursivt, t.ex. 100 (98) 97 samt när uppgifter saknas anges i.u., ingen uppgift. 29Bestämmelserna i riksdagsordningen (10 kap. 6 §) om subsidiaritetsprövning trädde i kraft och tillämpades första gången . 30Om utskottet anser att utkastet strider mot subsidiaritetsprincipen ska utskottet lämna ett utlåtande till kammaren med förslag om att ska lämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. Utskottet ska också lämna ett utlåtande om minst fem utskottsledamöter begär det. I annat fall ska utskottet genom proto- kollsutdrag anmäla till kammaren att utkastet inte strider mot subsidiaritetsprincipen. RE SU LT AT R E D O V I SN IN G 2010/11:RS2 sammanlagt 7131 lagstiftningsakter från EU subsidiaritetsprövats, och av dessa har tre medfört utlåtanden till kammaren med förslag om att ska lämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommis- sionens ordförande. I två av fallen är det finansutskottet som svarat för utlåtandena och i det tredje fallet är det miljö- och jordbruksutskottet. Även antalet justerade utlå- tanden liksom antalet överläggningar med regeringen i EU-frågor uppvisar en ökning . Antalet justerade utlåtanden ökade sålunda från 18 till 23 medan överläggningarna ökade från 35 till 44. När det gäller antalet justerade betänkanden och yttranden uppvisar också dessa en påtaglig ökning. Antalet betänkanden som 2009 var 345 uppgick till 369. Yttrandena har i sin tur ökat från 65 till 74. Utskottens arbete med uppföljning och utvärdering samt med forsknings- och framtidsfrågor Även har utskottens arbete med uppföljning och utvärdering samt med forsknings- och framtidsfrågor bedrivits med olika grader av stöd från utredningstjänsten. Till detta kommer att också utomstående forskare och experter har anlitats för projekten. har 10 utvärderingsprojekt färdigställts. Projekten löper normalt över lång, tid varför utfallet mellan enskilda år kan uppvisa stora variationer. Sålunda har en större forsknings- översikt/framtidsanalys med tre utskott som uppdragsgivare till den helt över- vägande delen genomförts . Uppdraget kommer att avslutas . Tabell: Utskottens arbete med utvärdering och forskningsfrågor, antal har sammanträtt där regeringen har fullgjort sin samrådsskyldighet. Det är en ökning med 5 sammanträden jäm- fört med 2009. De senaste årens trend med en mindre ökning eller ett oför- ändrat antal sammanträden består därmed. 31 Kammaren har hänvisat 84 subsidiaritetsärenden till utskott . Utskotten har subsidiaritetsprövat 71 av dem. De resterande 13 har prövats eller kommer att prövas under inledningen av 2011. 2010/11:RS2 RE SU LT AT R E D O V I SN IN G Tabell: sammanträden, antal Betänkanden och annat riksdagstryck har levererats i sådan tid att kammarens arbetsplaner har kunnat hållas. Efter ändringar i riksdagsordningen har upplagorna kunnat begränsas ge- nom att endast sammanfattningen av propositioner och skrivelser delas ut till samtliga ledamöter och de fullständiga propositionerna endast till det behand- lande utskottets ledamöter. Denna ändring har fått fullt genomslag på uppla- gestorlekarna 2010. har upphört att ge ut ett tryckt ämnesordsregister till riksdagstrycket. Volym G, som registret kallas i den bundna årssviten, kom- mer i stället att bestå av en förteckning över utgivna dokument under riks- dagsåret som ska utarbetas av enheten för riksdagstryck. Huvudskälet till ändringen är att ämnessökning i riksdagsdokumenten numera görs bäst via webbplatsen. Tabell: Tryckta utkast till betänkanden och snabbprotokoll, antal miljo- ner sidor