frsrdg · GY04NR1 · 2011-01-01 00:00:00 — har arbetat för att förslagen i Stoltenbergrapporten om nordisk försvars- och utrikespolitik ska förverkligas. Det arbetet fortsätter . I samarbete med vill på motsvarande sätt följa upp om ökat baltiskt-nordiskt samarbete. Även samarbetet med ska fortsätta att utvecklas, medan situationen i ger anledning att överväga om och hur kontakter med andra än oppositionen kan återupptas. (S) har utsetts till presidiets rapportör vad gäller den nordliga dimensionen och kontakter med nordvästra . Det regionala samarbetet med närområden har också hög prioritet. kommer genomförandet av , utvecklingen av samarbetet inom ramen för den nordliga dimensionen samt och det arkiska samarbetet att ha en central ställning. Presidiet väntas öka sin uppmärksamhet på nordiskt samarbete i EU och i internationella organisationer där beslut som är viktiga för de nordiska länderna tas. Globaliseringen och särskilt då klimatfrågorna kommer att stå i fokus även i det sammanhanget. Gränshindersfrågorna förblir ett viktigt samarbetsområde för och det nordiska samarbetets legitimitet. Rådet kommer att delta aktivt i detta arbete, bl.a. genom att följa och bidra till diskussioner och resultat i Gränshinderforumet. Inom presidiet har (M) utsetts till särskilt ansvarig för dessa frågor. För att det nordiska samarbetet bättre ska nå de mål som ställs upp vill presidiet verka för att politiska prioriteringar ska vara tydliga och få snabbare genomslag både i budgeten för det nordiska samarbetet och i den konkreta verksamheten. 8 Utskotten och kontrollkommittén 8 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTéN 2010/11:NR1 16.42 2010/11:NR1 8 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTéN 16.42 Kultur- och utbildningsutskottet Kultur- och utbildningsutskottet behandlar frågor om allmän kultur och konst, ett mångkulturellt och multietniskt , film och medier, språk, idrott, barn- och ungdomskultur samt och frivilligsektorn. Dessutom behandlar utskottet frågor om utbildning, undervisning och forskning. Svenska medlemmar har varit (M), (S) och (KD). valdes (M) och (S) till nya medlemmar i utskottet. Samarbetet 2010 Utskottet har till största delen arbetat med kreativitet, innovation och entreprenörskap såväl på utbildningsområdet som i arbetslivet, liksom med en ny strategi för utbildnings- och forskningsområdet. Dessutom har ett konkret förslag om inrättande av en nordisk kulturkanal på tv arbetats fram i en arbetsgrupp inom utskottet. På kulturområdet har utskottet även föreslagit etablering av en nordisk kulturfestival, något som redan provats i samband med två av sessioner med lyckat resultat. Bland övriga frågor som diskuterats i utskottet finns amatörkultur och upphovsrätten på Internet som fortsatt behandlas. Vidare har ett remissyttrande om ett samnordiskt utbildnings-, forsknings- och förmedlingsinitiativ lämnats till . Sommarmötet hölls tillsammans med rådets miljöutskott i , där de arktiska förhållandena, i synnerhet på forskningsområdet, studerades. Ett informationsmöte har hållits med företrädare för kulturutskott. Utskottet höll ett samrådsmöte med de nordiska kulturministrarna i samband med rådets session i . Etablering av en nordisk kulturfestival En nordisk kulturfestival genomfördes i samband med rådets session i i samarbete med Hus på och med i Fokus och i . Då detta evenemang ansågs vara mycket lyckat väckte utskottet ett förslag om att festivalen skulle säkras ekonomiskt för att i fortsättningen kunna genomföras i en nordisk huvudstad i samband med sessioner. Ett enigt utskott föreslog att festivalen skulle ingå i ministerrådets budget som en självständig budgetpost och att ett koordinationssekretariat skulle upprättas. I förslaget ingick även att en nordisk kulturfestival skulle ingå som ett satsningsområde i ministerrådets kommande strategi och handlingsplan på kulturområdet (framställning nr 5/2010). En nordisk kulturkanal arbetsgrupp om public service hade gett projektledaren i uppdrag att arbeta fram ett förslag till en nordisk kulturkanal. I arbetsgruppen hade man uttryckt en oro för en alltför stor amerikansk dominans i de nordiska public service-kanalerna. Det existerar en tysk-fransk kulturell tv-kanal, Arte, som man i gruppen såg som ett gott föredöme. Vid utskottets möte redovisade ett förslag, ArteNorden, som innebar ett första steg mot en nordisk kulturkanal. I förslaget rekommenderas de nordiska ländernas regeringar att inrätta en ny oberoende kultur-tv-kanal i samarbete med public service-kanalerna i de nordiska länderna, antingen med egen sändarfrekvens eller i ett samarbete med redan etablerade public service-kanaler och i linje med övriga förslag. Förslaget godkändes av utskottet, antogs vid rådets session som en rekommendation och överlämnades till de nordiska kulturministrarna vid mötet i samband med rådets session (rekommendation nr 12/2010). Utbildning och forskning I utskottet behandlades ministerrådsförslaget Strategi för utbildnings- och forskningsområdet 20112013: Kunskap för grön tillväxt och välfärd. Enligt strategin är de prioriterade och långsiktiga investeringarna i vetenskap och forskning och möjligheten att omsätta dessa till innovativ och bärkraftig tillväxt nyckeln till att även kan vara en ledande region för vetenskap och välfärd. Tanken är att det ska säkerställas att blir en föregångsregion för kompetensutveckling och forskning av hög kvalitet. konkurrenskraft ökas bl.a. genom ett långsiktigt främjande av grön tillväxt. Ett samspel ska ske mellan utbildning, forskning och innovation, varigenom ny kunskap och utveckling kan skapas. Utskottet ställde sig positivt till förslaget och såg i synnerhet fyra områden som bör prioriteras när det gäller forskning: förskolan, bortfall, kreativitet och innovation i utbildningarna samt specialundervisning och specialpedagogik (rekommendation nr 23/2010). Efter ett studiebesök diskuterades det i utskottet hur kreativitet och innovation bland unga kan ingå som ett insatsområde i den nordiska globaliseringen och tillväxtstrategin. Man menade att kultur främjar kreativitet och att innovationsutbildning bör betraktas som ett medel att främja ekonomisk tillväxt och skapande av arbete, vilket är grunden för kvalifikationer, deltagande i samhällslivet, oberoende och självständighet. Ett utskottsförslag riktat till om kreativitet, innovation och entreprenörskap i utbildningarna som innehöll en rad detaljerade förslag om att skapa lärarutbildningar och olika sätt att utveckla entreprenörskap genom samarbete mellan skolor, näringsliv och arbetsmarknad lades fram och antogs vid sessionen (rekommendation nr 24/2010). Mot bakgrund av ett seminarium om arbetsliv och konkurrenskraft i , som utskottet arrangerat tillsammans med rådets näringsutskott, väckte utskottet ett förslag om ungas arbetsliv och kompetens. I sitt betänkande över förslaget framhöll utskottet att av de unga mellan i har en gymnasieutbildning, men trots det har nästan en fjärdedel av 15-åringarna liten läskunnighet. Ett stort antal unga lämnar skolan utan att avsluta utbildningen. Flera av de nordiska ländernas målsättning är att ska av en ungdomskull genomföra en utbildning, vilket kräver större mobilitet och flexiblare kompetensutvecklings- och jobbskapandemodeller. Därför föreslogs bl.a. att utarbeta en nordisk strategi för icke-formell utbildning, att möjliggöra att komplettera formella utbildningar och att främja och kartlägga forskning inom fältet (rekommendation nr 25/2010). Priser Utskottet godkände en ändring i stadgarna för . Ändringen innebär en ändrad sammansättning av bedömningskommittén för priset, i enlighet med ett förslag från Nordisk film- & TV-fond. Bakgrunden är en önskan om att säkra en optimal urvalsprocedur och jurysammansättning samt att maximera den kulturella spridningen och intresset för priset både i och internationellt. Förändringen innebär bl.a. en utökning av den nordiska juryn med två personer, varav en ska vara en nordisk känd filmpersonlighet som byts ut . Ett förslag om att inrätta diskuterades i utskottet men avvisades mot bakgrund av ett tidigare beslut i presidiet om att inte inrätta fler priser. Samarbetet 2011 Kultur- och utbildningsutskottet kommer att följa upp den rekommendation som antogs vid sessionen om upphovsrätten på Internet. Utskottet följer noga arbetet med frågan i . Vidare kommer utskottets arbetsgrupp att fortsätta sitt arbete med public service efter att gruppen följt en rad seminarier om ämnet som arrangerade . Frågan om entreprenörskap och kreativa industrier kommer att behandlas. Evalueringen av strukturreformen inom kultursektorn kommer liksom tidigare att nära följas. Därutöver kommer utskottet att arbeta med uppföljning av globaliseringsinitiativen när det gäller forskning och särskilt se på i förhållande till EU. Sommarmötet kommer att förläggas till och fokuseras på , kultur i skolan och uppföljning av PISA-undersökningen. kommer firandet av 40-årsjubileet av det nordiska kulturavtalet och 50-årsjubileet av att genomföras i samarbete med kultur- och utbildningsutskottet. Medborgar- och konsumentutskottet Frågor som medborgar- och konsumentutskottet arbetar med är mänskliga och medborgerliga rättigheter, jämställdhet, demokrati, kriminalitet (inklusive internationell brottslighet och terrorism), konsumentfrågor, livsmedelssäkerhet och justitiepolitiska frågor. Dessutom arbetar utskottet med urbefolkningsfrågor, frågor kring invandring och flyktingar samt samarbete mot rasism. Svenska medlemmar har varit (M), (S), (V) samt fram till riksdagsvalet (C). Samarbetet 2010 har arbetet i utskottet till stor del präglats av konsumentfrågor, men även av integrationsfrågor. Utvisningen av nordiska medborgare från väckte starka reaktioner i utskottet liksom den danska integrationsministerns avböjande reaktion på inbjudan till ett möte med utskottet. Utvidgningen av begreppet jämställdhet till att omfatta mångfald i nordiska ministerrådets arbete var en fråga som väckte diskussion och delade meningar. Konsumentpolitiken stod på årets agenda som en prioriterad fråga, och utskottet arbetade fram tre utskottsförslag, dels ett förslag om en nordisk hållning till EU-direktivförslaget om konsumenträtten, dels två förslag om pant- och retursystem över gränserna. En annan gränshindersfråga som uppmärksammades var de avgifter som de nordiska bankerna kräver för penningtransaktioner över gränserna. (S) ingår som representant för utskottet i en arbetsgrupp i on . I arbetsgruppen behandlas frågor om människohandel för sexuella ändamål och för arbetstvång, frågor som återförs till utskottet. Utvisning av nordiska medborgare bakgrund av information från Hallå om att nordiska medborgare utvisats från hade integrationsminister inbjudits till ett utskottsmöte för samråd om rådande praxis. Efter besked från integrationsministern om att hon inte såg någon anledning till ett sådant möte beslöt utskottet att lägga fram ett utskottsförslag för att saken skulle kunna följas upp på den kommande sessionen. I utskottsförslaget rekommenderades att upphöra med praxis att sända hem nordiska medborgare som behöver socialhjälp samt att tolka och använda artikel 7 i den nordiska konventionen av 1994 på samma sätt som de andra nordiska länderna så att alla medborgare i de nordiska länderna försäkras samma rättigheter. I förslaget begär utskottet också att den danska regeringen redogör muntligt för den danska praxisen att sända hem nordiska medborgare på session 2010. Rådet antog rekommendationen (rekommendation nr 8/2010). Utskottet föreslog även att rådet skulle rekommendera , , och regeringar att rikta en hänvändelse till och meddela att praxis att sända hem nordiska medborgare som behöver socialhjälp ger anledning till bekymmer och avviker tydligt från de andra ratificerande ländernas tolkning av artikel 7 i den nordiska konventionen av 1994. Dessutom önskade man att dessa regeringar skulle uppmana att tolka artikel 7 i den nordiska konventionen av 1994 på samma sätt som i , , och så att nordiska medborgare har samma rättigheter (rekommendation nr 9/2010). Jämställdhet Utskottet behandlade ministerrådets förslag om nordiskt jämställdhetspolitiskt samarbete 20112014 i positiv anda men påpekade i sitt betänkande att nolltoleransen mot könsrelaterat våld bör utsträckas till att även gälla andra former av våld och att t.ex. hatbrott som riktas mot särskilt utsatta grupper borde inarbetas i ministerrådsförslaget (rekommendation nr 14/2010). Utskottet föreslog även att skulle utvidga innehållet i jämställdhetsarbetet för att utveckla det till en mångfaldspolitik. Denna skulle omfatta jämställdhet och likabehandling med hänsyn till kön, etniskt ursprung, religion, tro, handikapp, ålder och sexuell orientering. Den vänstersocialistiska gröna gruppen reserverade sig mot beslutet. I reservationen hävdade gruppen att arbetet med mångfaldspolitik borde ingå i ministerrådets generella arbete och inte särskilt belasta arbetet med jämställdhet. En votering genomfördes under sessionen, varvid utskottets förslag fick en majoritet av rösterna (rekommendation nr 15/2010). Konsumentpolitik En delegation från medborgar- och konsumentutskottet samt näringsutskottet följde upp förslag till direktiv om konsumenträttigheter (KOM(2008) 614 slutlig), då det framförts kritik om och rädsla för att de nordiska konsumenträttigheterna och de nordiska ländernas höga standard för konsumentskydd inte skulle kunna upprätthållas. Ett möte hölls mellan rådets delegation och medlemmar av liksom med minister för konsumentfrågor, . Från svensk sida deltog (M), ordförande i rådets näringsutskott. Utskottet beslöt att föreslå att de nordiska länderna skulle koordinera en likalydande och samnordisk hållning vid EU:s ministerråds behandling av direktivförslaget. Den nordiska hållningen ska, menade utskottet, säkra en minimiharmonisering på högsta möjliga nivå så att det nordiska konsumentskyddet fortsatt kan stärkas (framställning nr 6/2010). Nordiska ministerrådets Gränshinderforum har uppmärksammat behovet av ett nordiskt system med återvinning av burkar och PET-flaskor, varför en utredning genomförts. Dessutom genomförde rådets miljö- och naturresursutskott och näringsutskott ett seminarium om denna fråga . Medborgar- och konsumentutskottet fick därefter ansvar för frågan och väckte ett utskottsförslag om ett nordiskt pant- och retursystem. I betänkandet över förslaget framhålls att ett nordiskt system ska bygga på de redan existerande nationella systemen, som därmed ska samordnas på ett realistiskt sätt. Det ska lösa både gränshindersproblem och problem med taxfreeförsäljningen på färjor samt gränshandeln med grannländerna. En lyckad nordisk modell ska kunna medverka till att främja bredare europeiska och internationella lösningar med en betydlig vinst för miljö och konsumenter (rekommendation nr 16/2010). Utskottet menade också att det var viktigt med en samordning av pantsystemen så att man i vilken pantautomat som helst i kan lämna sina flaskor och burkar (rekommendation nr 17/2010). Bankavgifter beslöt utskottet på initiativ av (M) att påbörja en undersökning om avgifter vid gränsöverskridande betalningar mellan de nordiska länderna. Det visade sig finnas stora skillnader mellan avgifternas storlek hos bankerna i de olika länderna. Utskottet menade att det var orimligt att bankerna kräver administrativa avgifter för sådana transaktioner eftersom det hämmar mobiliteten och straffar personer som bor och arbetar i olika nordiska länder. Därför väckte utskottet ett utskottsförslag riktat till de nordiska regeringarna om avskaffande av avgifter i förbindelse med gränsöverskridande betalningar i syfte att införa nationell lagstiftning som hindrar banker och finansiella institut att kräva avgifter i förbindelse med privata pengaöverföringar mellan de nordiska länderna (rekommendation nr 10/2010). Samarbetet 2011 Medborgar- och konsumentutskottet kommer att arbeta främst med frågan om självstyre, självständighet och minoritetsrättigheter samt med konsumentpolitik och frågor om straff och kriminalvården i de nordiska länderna. Den fortsatt aktuella frågan om människohandel kommer även att bevakas av (S) i arbetsgruppen i BSPC. Utskottets sommarmöte förläggs till för att följa upp tidigare studier av minoriteters levnadsvillkor i . har urfolkens villkor studerats i Sameland i och på . Miljö- och naturresursutskottet miljö- och naturresursutskott ansvarar för ärenden som rör miljö och natur, jord- och skogsbruk, fiske, hållbar utveckling samt energi. Utskottet arbetar särskilt med att bibehålla och utveckla miljömedvetandet i . Den nordiska miljöskyddskonventionen anger att de nordiska länderna ska informera varandra om beslut som kan medföra gränsöverskridande miljöpåverkan. Svenska medlemmar var fram till valet av ny delegation (FP), (S), (MP) och (S). Svenska medlemmar har efter valet varit (SD), (FP), (S) och (MP). har varit utskottets ordförande. Samarbetet 2010 Fokus har varit på revisionen av EU:s fiskepolitik, övergödningen i och genomförandet av samt genomförandet av (BSAP), etablering av ett nordiskt eller internationellt pantsystem för flaskor och burkar, internationell reglering av ramarna för utnyttjandet av naturresurserna i , nordiskt samarbete för att säkra den biologiska mångfalden samt energi-, klimat- och transportpolitik bl.a. i förhållande till COP 15-mötet. Utskottet har sambehandlat ett antal medlemsförslag med näringsutskottet. Utskottet har i vanlig ordning mött de nordiska miljöministrarna i samband med sessionen för en dialog om aktuella frågor. Farliga kemikalier och tungmetaller Mot bakgrund av ett medlemsförslag väckt av den socialdemokratiska gruppen i har utskottet behandlat frågan om farliga kemikalier. Förslagsställarna hänvisade till det framgångsrika arbete som och de nordiska ländernas regeringar gjorde i samband med tillkomsten av EU:s kemikalielagstiftning REACH och ansåg att de nordiska länderna borde arbeta på samma sätt när det gäller implementeringen av REACH. Utskottet har vid behandlingen av frågan hört experter på området och fört en dialog med miljöministrarna. Utskottet ställde sig bakom intentionerna i medlemsförslaget och föreslog i sitt betänkande att ska genomföra tekniska undersökningar för att definiera hormonpåverkande ämnen, föreslå och förbereda andra typer av ämnen till kandidatlistan för substitution samt samarbeta för att få nanomaterial definierade och registrerade som nya ämnen som därmed omfattas av gällande regelverk. Vidare ansåg utskottet att ministerrådet ska påta sig en ledande roll i strävandena efter att uppnå ett bindande globalt kvicksilveravtal som även ska kunna omfatta andra tungmetaller (framställning nr 1/2010). Utskottet föreslog också att de nordiska ländernas regeringar ska införa en inköpspolitik med krav på offentliga myndigheter och verksamheter att efterfråga ämnen som dokumenterat inte innehåller ersättningsbara farliga kemikalier och att regeringarna ska arbeta för att etablera en internationell kemikalieforskarpanel som är fristående från kommersiella och politiska intressen (framställning nr 2/2010). Barns och ungas naturupplevelser Mot bakgrund av ett medlemsförslag väckt av (FP) har utskottet behandlat frågan om ökad satsning på friluftsverksamhet för barn och unga. Vid behandlingen av förslaget hämtade utskottet även in synpunkter från välfärdsutskottet. Utskottet ställde sig bakom förslagsställarens uppfattning om värdet av att barn och ungdomar får goda friluftsvanor, särskilt mot bakgrund av utvecklingen av det moderna samhället. Därför fann utskottet att offentliga initiativ är nödvändiga för att främja goda friluftsvanor och en sund livsstil bestående av motion och vistelse i naturen för att bidra till ökad förståelse av natur och miljö, och förutsättningen för detta är att det finns skogs- och naturområden nära städer och andra tätorter. Utskottet föreslog att utväxla nordiska erfarenheter om hur skogs- och naturområden kan säkras i den pågående utvecklingen av städer och tätorter så att dessa kan utgöra en ram för goda och allsidiga friluftsaktiviteter för barn och ungdomar, att öppna och bygga ut de nordiska och nordisk-baltiska mobilitetsordningarna på utbildningsområdet och därmed möjliggöra utväxling mellan barn och ungdomar samt ledare och lärare för att stärka bredden och utvecklingen av fritidsaktiviteter samt att öppna upp och gärna utvidga stödordningarna under Nordiska barn- och ungdomskommittén (NORDBUK) i avsikt att sätta igång initiativ och projekt som främjar och utvecklar barns och ungdomars aktiva friluftsliv (framställning nr 3/2010). Jord- och skogsbruk Mot bakgrund av ett medlemsförslag väckt av den socialdemokratiska gruppen i har utskottet behandlat frågan om ökat samarbete om nordisk jord- och skogsbrukspolitik. I förslaget hänvisas till de globala utmaningar som de nordiska länderna står inför vad gäller livsmedelsproduktion, miljöpåverkan, vattenanvändning och sysselsättningspolitik samt utvecklingsländernas möjligheter inom området. Utskottet har som en del av behandlingen av förslaget arrangerat ett miniseminarium med deltagande av experter. Utskottet instämmer i sitt betänkande över förslaget i att det nordiska jordbruket står inför stora utmaningar med hänsyn till klimatförändringen, att betingelserna för det nordiska jordbruket måste ses ur ett globalt perspektiv samt att klimatförändringen kan få allvarliga konsekvenser för skogsbruket i de nordiska länderna. Vidare pekar utskottet på den växande pressen i fråga om att reducera jordbrukets negativa miljöeffekter och säkra en bärkraftig produktion. Utskottet anser att sektorn bör kunna lämna ett betydande bidrag till ambitionen om grön tillväxt i . Utskottet konstaterar att de nordiska länderna har olika förutsättningar och frihetsgrad i jordbrukspolitiken och hänvisar till arbetet med revisionen av EU:s jordbrukspolitik (GJP) där det kan finnas frågeställningar som kan vara gemensamma ur ett nordiskt perspektiv. Utskottet kunde inte ställa sig bakom förslagsställarna vad gällde sysselsättningspolitik och ansåg det inte vara ändamålsenligt att resa frågan om jordbrukets roll i de nordiska ländernas stöd till utvecklingsländerna. Utskottet konkluderade med att föreslå en rekommendation till om att utveckla en kunskapsdatabas om vilka effekter klimatförändringen kan tänkas få på nordiskt jord- och skogsbruk samt vilka anpassningsåtgärder som krävs, inklusive det nordiska jordbrukets potentialer som livsmedelsproducent i ett regionalt och globalt perspektiv. Vidare föreslog utskottet att ministerrådet arrangerar en konferens om de långsiktiga utmaningarna för det nordiska, europeiska och globala jordbruket för att bidra till en idéutväxling om hur dessa ska mötas samt att ministerrådet genomför en nordisk expertutredning om hur existerande stödordningar inom jordbruket kan utvecklas för att främja bärkraftig jordbruksproduktion och grön tillväxt (rekommendation nr 18/2010). Uppföljning av COP 15 i En stående punkt på utskottets dagordning är klimatfrågan och de internationella klimatförhandlingarna. Efter COP 15 i , där utskottet var representerat, har utskottet konstaterat behovet av att vidareföra och stärka det nordiska samarbetet på klimatområdet. Utskottet har därför lagt fram två utskottsförslag på området. I det första förslaget om nya initiativ i det nordiska klimatarbetet hänvisar utskottet till att de politiska ambitionerna i bl.a. , och kommer att spela en avgörande roll för framdriften av ett globalt bindande avtal på klimatområdet och för frågan om överföring av medel från industriländer till utvecklingsländer för att underlätta anpassningen till ett varmare klimat och främjandet av bärkraftig energiförsörjning. Utskottet ser positivt på upprättandet av den gröna klimatfonden () och konstaterar att en framgångsrik finansiering av fonden kan förväntas ha en positiv effekt på de globala klimatförhandlingarna. Utskottet delar den oro som uppstått efter COP 15 i fråga om möjligheterna att uppnå ett globalt klimatavtal via FN-systemet.