yttr · GX05SkU3y · 2010-06-01 00:00:00 — Detta skulle innebära ett långtgående avsteg från det neutralitets- och likformighetstänkande som varit utgångspunkten för skattereformen. Det skulle dessutom ur ett EU-perspektiv bli problematiskt från statsstödssynpunkt. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att undantag från uttagsbeskattning inte är en framkomlig väg i den mån vindkraftsproducerad el ska ges ytterligare samhälleligt stöd utöver det som redan ges för framställning av förnybar energi via systemet med elcertifikat. Det är inte heller motiverat med ytterligare generella skattelättnader för den kooperativa företagsformen. En fråga som kommit upp i anslutning till debatten om uttagsbeskattningen av vindkraftsproducerad el är vilket marknadspris som är rimligt att lägga till grund för skattens beräkning. Marknadspriset på el varierar starkt , och det pris som förbrukarna betalar är beroende av individuella avtal med leverantörerna. Avsaknaden av ett entydigt pris som utgångspunkt för uttagsbeskattningen skapar en osäkerhet om hur stort skatteuttaget kommer att bli. Utskottet utgick vid sin senaste behandling av denna fråga (jfr bet. 2009/10:SkU27) från att kommer att informera om vilka principer som verket avser att tillämpa för att räkna fram det marknadspris som ska ligga till grund för uttagsbeskattningen och i vilken omfattning jämkning kan ske med hänsyn till den komplexa prisbilden på el och att för detta ändamål ska kunna bistå med underlag som belyser prisutvecklingen. Utskottet har inte ändrat inställning i denna del och avstyrker därför motionärernas förslag om en utredning. Den statliga fastighetsskatten på småhus och bostadsdelen i hyreshus ersattes av en fastighetsavgift (prop. 2007/08:27, bet. 2007/08:SkU10, rskr. 2007/08:90). För småhus bestämdes fastighetsavgiften till per värderingsenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Fastighetsavgiften för bostadsdelen i hyreshus bestämdes till per bostadslägenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Fastighetsavgiften ska räknas upp med utvecklingen av inkomstbasbeloppet. kan avgiftsnivåerna beräknas bli uppräknade till respektive . Den sänkning av fastighetsskatteuttaget som skedde i och med övergången till systemet med en avgift 2008 finansieras inom bostadssektorn genom förändringar i beskattningen av kapitalvinster på bostäder. Kapitalvinstskatten för privatbostäder har höjts från till , ett tak på för uppskovsbelopp har införts och uppskovsbeloppen har räntebelagts med ett belopp motsvarande av uppskovsbeloppet. Uttaget av fastighetsavgift har begränsats för pensionärer och personer som får sjuk- eller aktivitetsersättning (prop. 2007/08:156, bet. 2008/09:SkU3). Genom beslut (prop. 2009/10:33, bet. 2009/10:SkU15) utvidgades systemet med fastighetsavgift fr.o.m. (taxering) så att det även omfattar fastigheter med småhus som saknar byggnadsvärde, dvs. hus för vilka värdet understiger , och tomtmark för småhus som är bebyggd med småhus på ofri grund, exempelvis hus på tomt som arrenderas. Utvidgningen har finansierats genom att taket för uppskovsbelopp har sänkts . I motion Fi15 av m.fl. (s, v, mp) anför motionärerna att de vill utforma den samlade beskattningen på fastigheter på ett sätt som avses bidra till att skapa ett bättre fördelningspolitiskt skattesystem. Villor med ett marknadsvärde över ca , dvs. ett taxeringsvärde om eller mer, ska få höjd skatt när kopplingen mellan fastighetsskatt och taxeringsvärde återinförs. utvidgas den nuvarande begränsningsregeln så att fler med små inkomster får sänkt fastighetsskatt. Fastighetsskatten för hyresfastigheter och bostadsrättsföreningar sänks. Neutraliteten mellan olika boendeformer utreds och åtgärder vidtas. Skatteräntan på uppskoven och begränsningen av möjligheten till uppskov avses successivt tas bort, givet att det statsfinansiella läget så tillåter och att det finansieras på ett fördelningspolitiskt acceptabelt sätt. I ett första steg tas skatteräntan bort på uppskov . En utredning tillsätts som ser över systemet med uppskov och hur det kan säkerställas att uppskoven betalas in. För studentkorridorer erläggs fastighetsavgift per korridor och inte per rum. Utskottet vill framhålla att den förutvarande statliga fastighetsskattens konstruktion med dess starka koppling till taxeringsvärdet gjorde att skatten i samband med kraftigt stigande marknadspriser ledde till en oacceptabelt hög och snabbt ökande skattebörda som för många kunde bli förödande för boendeekonomin. För att komma till rätta med de värsta olägenheterna infördes successivt olika former av utjämnings- och begränsningsregler. I likhet med den numera slopade förmögenhetsskatten och de begränsningsregler som var kopplade till den komplicerades begränsningsreglerna för fastighetsskatten genom att de byggde på sambeskattning på hushållsnivå. Genom systemet med en fastighetsavgift har skatteuttaget på boendet sänkts som avgiftens konstruktion gör att de avgiftsskyldiga bättre kan förutse kostnaderna för det egna boendet även på . I sammanhanget bör erinras om att på utskottets förslag riktat ett tillkännagivande till regeringen om en utredning för att belysa möjligheterna att mot bakgrund av införandet av den kommunala fastighetsavgiften belysa möjligheterna till att avskaffa fastighetstaxeringen på bostäder. Utskottet har därvid efterfrågat ett system som skulle innebära att alla bostäders fastighetsavgift skulle kunna indexeras och inte kopplas till en fastighetstaxering. Förutsebarheten skulle därvid även innefatta de bostäder som ligger utanför indexeringen. Motionärernas förslag har inte klargjorts i sina detaljer, men redan som förslaget har presenterats i motionen framgår att det åtminstone delvis innebär en återgång till det tidigare systemet. För dem som skulle drabbas av de föreslagna skärpningarna i det årliga skatteuttaget uppstår förutom det högre skatteuttaget samma problematik med oförutsebarhet som var kännetecknande för den tidigare statliga fastighetsskatten på boendet. Förslaget är till sin utformning sådant att det kan ses som ett första steg till ett återinförande av den tidigare fastighetsskatten, något som skulle drabba betydligt fler personer än enligt förslagets nuvarande utformning. Hushåll, företrädesvis barnfamiljer och pensionärer i de stora städerna, skulle successivt få en allt högre fastighetsskatt. Utskottet noterar också att motionärerna redan har tagit ställning för att minska det procentuella skatteuttaget för vissa boendeformer utan att först avvakta den utredning av neutraliteten i beskattningen av olika boendeformer som de vill genomföra. Trots svårigheterna att administrera dagens uppskovssystem med de geografiska utvidgningar som varit nödvändiga för att tillgodose vill motionärerna också påbörja ett arbete med att göra uppskovssystemet än mer attraktivt. Detta är inte förenligt med ambitionerna att förenkla skattesystemet och att undvika olika uppskovsregler i skattesystemet. De riktlinjer för skattepolitiken som antagits av innebär förutom en strävan mot enklare regler bl.a. att beskattning ska ske i nära anslutning till inkomsttillfället och att olika inslag av s.k. uppskjuten beskattning bör undvikas på inkomstskatteområdet (prop. 2007/08:100 avsnitt 5.3, bet. 2007/08:FiU20, rskr. 2007/08:259). Fastighetsavgiften för studentkorridorer och andra boendeformer med kollektiva inslag följer de allmänna reglerna för uttag av fastighetsavgift. Någon särskild studentkorridorsdefinition finns inte, utan det handlar om att bestämma antalet bostadslägenheter. Definitionen av bostadslägenheter överensstämmer med den som finns i olika andra lagar och knyter an till definitionen av bostadslägenhet i jordabalken. Utskottet anser att det är en fördel om man vid beskattningen kan ha en enhetlig definition utan specialundantag. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att nu tillstyrka en specialregel med den utformning som motionärerna föreslår. Det framgår av propositionen om fastighetsavgift att regeringen avser att på andra sätt följa frågan om behovet av att stimulera utbudet av studentbostäder. Utskottet avstyrker med det anförda motionärernas förslag i denna del. Slopandet av förmögenhetsskatten beslutades av och gavs verkan fr.o.m. (prop. 2007/08:26, bet. 2007/08:SkU15, rskr. 2007/08:92). Förmögenhetsskatt togs ut av den skattepliktiga förmögenheten över ett fribelopp om för enskilda fysiska personer och för sambeskattade par. Sambeskattade föräldrar respektive ensamföräldrar sambeskattades med sina hemmavarande barn . Juridiska personer var med några få undantag inte skattskyldiga till förmögenhetsskatt. I och med slopandet av förmögenhetsskatten och den därtill knutna gamla begränsningsregeln utmönstrades de sista resterna av sambeskattning i skattesystemet. I motion Fi15 av m.fl. (s, v, mp) anför motionärerna att de kommer att utreda hur skatten på förmögna kan öka. De anför att det inte är realistiskt att återinföra förmögenhetsskatten i sin tidigare form men att det finns ett behov av att de med stora förmögenheter ska bidra mer. Utgångspunkten för utredningen är att de skattehöjningar som genomförs ska ha begränsade samhällsekonomiskt negativa effekter, ha en likadan eller en bättre fördelningspolitisk profil samt ge i intäkter, vilket är hälften av vad förmögenhetsskatten skulle ha inbringat. Utskottet tar starkt avstånd från motionärernas planer på att åter införa en förmögenhetsskatt. Alltför ofta har svenska uppfinningar och innovationer en viktig faktor bakom investeringsnivån kommersialiserats i andra länder och lett till nya jobb utomlands i stället för i . Bristen på riskvilligt kapital, bl.a. orsakad av det tidigare höga svenska skatteuttaget på kapital i form av förmögenhetsskatt, har bidragit till denna negativa utveckling. Att avskaffa förmögenhetsskatten var därför av grundläggande betydelse i den satsning på företagande och för att stimulera viljan att investera i som präglar arbetet . Förutom nämnda olägenheter med förmögenhetsskatten var den också en skatt med avsevärda tekniska brister. Tillgångar behandlades inte likformigt, vilket gav upphov till kryphål som uppmuntrade till skatteplanering, framför allt bland dem med stora kapitaltillgångar och resurser. konstaterade i betänkandet Våra skatter (SOU 2002:47) att den smala basen för förmögenhetsskatten till följd av många undantag och nedsättningar skapade starka incitament till rent skattebetingade beslut hos hushåll och i företag, såväl legala som illegala. De regler som syftade till att lyfta bort arbetande kapital i företag från förmögenhetsskatten gav upphov till besvärliga gränsdragningsproblem. Kapital som i själva verket var avsett för näringsverksamheten riskerade att bli behandlat som ägarens egen kapitalplacering vid förmögenhetsbeskattningen. Detta kunde bli påtagligt hämmande vid tillfällen då likviditeten i ett litet företag var högre än vanligt, t.ex. till följd av omstruktureringar. Någon tillfredsställande lösning för att komma till rätta med den typen av gränsdragningsproblem hade inte varit möjligt att åstadkomma, eftersom det alltid måste till bedömningar i varje enskilt fall där och den skattskyldige kunde ha olika uppfattningar. Förmögenhetsskatten gav även upphov till problem för boende i egna hem med snabbt stigande taxeringsvärden, inte minst för personer som betalat av sina småhus och därför måste börja betala förmögenhetsskatt. I motionen anges att förslaget är att utreda införande av en ny skatt på förmögna. Med utgångspunkt från de svårigheter som föreligger att åstadkomma en sådan som inte har de negativa effekter på samhällsekonomin som den tidigare förmögenhetsskatten hade förefaller det i vart fall orealistiskt med ett införande från . En förmögenhetsskatt som inte ska drabba företagande och tillväxt utformas förmodligen enklast som en skatt på nedamorterade fastigheter, något som företrädesvis drabbar pensionärer. Sammanfattningsvis vill utskottet mycket bestämt avstyrka förslaget om att återinföra en förmögenhetsskatt. Bättre skattemässiga förutsättningar för biogas och landansluten el till fartyg i hamn I propositionen aviserar regeringen ett förslag om att de skattemässiga förutsättningarna för biogas ska förbättras genom att det säkerställs att biogasens skattefrihet följer gasen till slutkonsument vid samdistribution med naturgas. Vidare aviseras ett förslag som syftar till att uppnå miljövinster genom att få fartyg som ligger i hamn att använda el från det fasta elnätet i stället för el från en hjälpmotor som drivs med olja. Utskottet har tillstyrkt de aktuella förslagen och de har antagits av (prop. 2009/10:144 och bet. 2009/10:SkU34). I motion Fi15 av m.fl. (s, v, mp) föreslår motionärerna att koldioxidskatten höjs med per kilogram koldioxid 2011 och med ytterligare per kilogram koldioxid 2012. Detta motsvarar respektive i bensinpris i konsumentledet. Motionärerna bedömer att koldioxidskatten, utöver den befintliga indexeringen, endast ska höjas i två steg , 2011 och 2012. Därefter kommer effekten av skatten att utvärderas och en samlad bedömning göras av om det krävs ytterligare investeringar eller förändringar av de ekonomiska styrmedlen för att klimatmålen ska kunna nås. Indexeringen av koldioxidskatten ska ses över för att kunna justeras efter 2014. Enligt utskottets mening är klimatfrågan en mycket stor miljöutmaning. Regeringen intar här en fortsatt pådrivande roll för att uppnå en global och heltäckande klimatregim, som innebär höjda ambitioner jämfört med och konkreta åtaganden för alla stora utsläppsländer samt åtgärder för att skydda de fattigaste från klimatförändringarnas negativa effekter. För att klara den utmaning som en höjd ambition i klimatpolitiken ställer krävs en politik inriktad på ökad användning av ekonomiska styrmedel och en omställning till mer klimatvänlig produktion och konsumtion, där utgångspunkten är att den som förorenar också ska betala. I en kostnadseffektiv miljöstyrning bör skatterna utformas på ett sätt som ger en hög välfärd som miljön förbättras. Med denna inriktning bör koldioxidskatten vara utformad så att utsläppen av koldioxid blir så dyra att den externa effekten beaktas i adekvat utsträckning. Koldioxidskatt ska betalas för utsläpp av fossil koldioxid. Den bör vara neutral mellan olika fossila bränslen och i allt väsentligt heltäckande, så att varje kilogram koldioxid kostar lika mycket att släppa ut oberoende av bränsle och hur bränslet används. Avsteg från denna princip kan dock vara motiverade om koldioxidläckage uppstår. Koldioxidläckage uppstår när utsläppen flyttar till länder som inte är bundna av utsläppsreduktioner genom internationella åtaganden. Risken för koldioxidläckage är avhängig hur ett framtida globalt klimatavtal efter 2012 ser ut. Grovt sett kan bränsleförbrukning från hushålls- och servicesektorn inte flytta, medan bränsleförbrukning inom industrin riskerar att flytta på ett sådant sätt att koldioxidläckage uppstår. Koldioxidskatten bör utgå från en generell nivå som bestäms genom en värdering av minskade koldioxidutsläpp från de svenska hushålls- och servicesektorerna. Därutöver bör en lägre nivå bestämmas som avspeglar värderingen av minskade koldioxidutsläpp från industrin m.m. utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter. Genom att öka kostnaderna för koldioxidutsläpp kommer de aktörer som kan minska sina koldioxidutsläpp till förhållandevis låga kostnader att göra detta, så länge åtgärderna kostar mindre jämfört med att betala koldioxidskatt. På så vis genomför de olika aktörerna åtgärder med kostnader som är lägre än skattekostnaden på marginalen. I hela ekonomin genomförs sammantaget åtgärder till lägsta möjliga kostnad. har mot denna bakgrund fattat beslut om en höjning av generella koldioxidskatten fr.o.m. med per kilogram. Efter höjningen och den årliga justeringen enligt konsumentprisindex uppgår den generella koldioxidskatten till per kilogram koldioxid 2010. Vidare har koldioxidskatten på bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer inom industrin utanför handelssystemet och inom jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna samt för värmeproduktion i kraftvärmeverk höjts från dagens till av den generella koldioxidskattenivån 2015. Ett första steg, till , tas . Motsvarande höjningar görs även för dieselolja som förbrukas i viss gruvindustriell verksamhet. För att utsläppsminskningar ska kunna nås på ett kostnadseffektivt sätt är det vidare i ett första skede angeläget att begränsa olika former av nedsättningar. Inriktningen bör således vara att nedsättningar slopas på lång sikt, dock med beaktande av koldioxidläckage som kan motivera avsteg från en enhetlig koldioxidskatt. De beslut fattat innebär bl.a. att begränsningsnivån i den s.k. 0,8-procentsregeln fasas ut och att återbetalningen av koldioxidskatt för dieselolja i jordbruks- och skogsbruksmaskiner sänks. Vidare höjs koldioxidskatten på naturgas och gasol vid drivmedelsanvändning stegvis till den generella koldioxidskattenivån. Enligt utskottets mening är miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel av central betydelse för att mål på klimat- och energiområdet ska kunna nås. har därför fattat beslut om en förändring av skattesystemet på klimat- och energiområdet så att detta ska bli mer träffsäkert och ändamålsenligt. Motionärernas förslag innebär att priset på bensin stiger med per liter, diesel med per liter och eldningsolja med per kubikmeter. Utskottet anser att den nuvarande nivån på koldioxidskatten är väl avvägd och säkerställer en fortsatt hög ambition i den svenska klimatpolitiken. Utskottet avstyrker den höjning som motionärerna föreslår och som uppenbart i första hand har som syfte att höja skattenivån utan att någon global effekt uppnås. I motion Fi15 av m.fl. (s, v, mp) föreslår motionärerna att en kilometerskatt införs på tunga lastbilstransporter 2013. Hänsyn ska tas till skogsindustrin som saknar alternativ till transport på väg. En möjlig lösning för detta är att geografiskt differentiera skatten. Skatten ska ligga på den nivå och Klimatberedningen föreslagit, dvs. per kilometer prisläge. Detta ger en inkomst på ca . Effekterna av en kilometerskatt har utretts, och utskottets bedömning är att det inte bör vara aktuellt att införa en sådan skatt. Den skulle komma att försämra den svenska konkurrenskraften både vad gäller svensk industri och svenska livsmedel. Den hotar då sysselsättningen i de stora delar av som är exceptionellt beroende av basnäringen. Den skulle vidare vara kostnadsdrivande för både mat och olika konsumentpriser för alla i . har t.ex. beräknat de sammanlagda kostnadsökningarna till följd av den föreslagna kilometerskatten och den ökade koldioxidskatten på diesel till ca , kostnader som då förs vidare och bidrar till höjd inflation. Utskottet avstyrker motionärernas förslag. I motion Fi15 av m.fl. (s, v, mp) anför motionärerna att beskattningen av fordon behöver utformas på ett sätt som har större miljöstyrande effekt. Ägare till fordon med låga utsläpp ska gynnas, och de som har bilar med höga utsläpp ska betala mer. En modell som bör prövas är en nybilsskatt eller nybilsbonus, som gynnar miljöfordon och beskattar fordon med större påverkan på miljön hårdare. kommer koldioxidrelateringen av fordonsbeskattningen att skärpas. Vidare anför motionärerna att det bör utredas hur förmånsbeskattningen kan reformeras så att inköp av fordon med låga utsläpp gynnas bättre än . För att dämpa effekten av den höjda koldioxidskatten på kollektivtrafiken ska fordonsbeskattningen på bussar sänkas med . Utskottet har tillstyrkt en rad förändringar som syftar till att stärka miljöstyrningen i fordonsbeskattningen. Koldioxidbeloppet i den koldioxidbaserade fordonsskatten har höjts, och utsläppsnivån för när koldioxidbeloppet börjar tas ut har justerats. Personbilar med bättre miljöegenskaper har befriats från fordonsskatt från det att bilen togs i bruk . Miljöfaktorn för dieseldrivna personbilar har gjorts om till ett fast miljötillägg, och storleken på bränslefaktorn har ändrats. Beslut har fattats om att höja fordonsskatten för bensindrivna personbilar och sänka den för dieseldrivna personbilar. Fordonsskatten för tunga bussar och tunga lastbilar har sänkts till EU:s minimiskattenivåer för tunga lastbilar. Lätta lastbilar, lätta bussar och husbilar som tas i bruk efter 2010 har inordnats i den koldioxidbaserade fordonsskatten. Fordonsskatten för tunga elhybridbussar har sänkts till samma skattenivå som gäller för bensindrivna tunga bussar. Det grundläggande syftet med reglerna om beskattning av bilförmån och andra förmåner är bl.a. att upprätthålla neutraliteten gentemot andra ersättningsformer så att uppkomsten av skattemotiverade förmåner undviks. När det gäller förmånsbeskattningens miljöstyrande effekter är de regler som gäller vid värdering av bilförmån anpassade för att underlätta introduktionen av miljöbilar, och det finns en tidsbegränsad möjlighet till ytterligare nedsättning av förmånsvärdet som löper t.o.m. . Någon anledning att genomföra en översyn av förmånsbeskattningsreglerna finns det enligt utskottets mening inte. Utskottet avstyrker motionsförslaget i nu aktuella delar. Skatt på alkohol och tobak I motion Fi15 av m.fl. (s, v, mp) föreslår motionärerna att skatterna på alkohol och tobak ska höjas med totalt . Effekten är att en flaska vin som kostar ökar i pris med och en flaska sprit med ca . Ett paket cigaretter ökar i pris med och en dosa snus med . höjdes skatten på öl från kr per volymprocent alkohol och liter. Skatten på vin och andra jästa drycker än vin eller öl sänktes från kr per liter för drycker med en alkoholhalt över 8,5 men inte över 15 volymprocent. Skatten på röktobak (rulltobak och piptobak) höjdes från per kilo till per kilo. Skatten på snus höjdes fr.o.m. samma tidpunkt från per kilo till per kilo (prop. 2007/08:11, bet. 2008/07:SkU17). Utskottet vill framhålla att utrymmet för att höja skatten på tobak och alkohol är begränsat eftersom det handlar om högt beskattade varor som är lätta att frakta. Det är viktigt att möjligheten att göra goda förtjänster genom smuggling och langning blir så begränsad som möjligt. Blir skillnaden mot beskattningen i andra länder alltför stor finns det en risk att vi får ökade allvarliga problem på detta område. En höjd punktskatt kan mot den bakgrunden även leda till att skatteintäkterna inte ökar, åtminstone inte på det sätt som motionärerna antar. Utskottet anser således att det är viktigt att förändringar av skatten på detta område övervägs noggrant så att de inte leder till ökad smuggling och införsel. Utskottet är av ovan angivna skäl inte berett att tillstyrka de nu aktuella förslagen. Gödselmedelsskatten utgick med för varje helt kilogram kväve, förutsatt att andelen kväve i medlet var , och för varje helt gram kadmium i gödselmedel, till den del kadmiuminnehållet översteg per ton fosfor. Skatten återfördes till jordbruksnäringen via ett särskilt anslag. Gödselmedelsskatten avskaffades (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21). I motion Fi15 av m.fl. (s, v, mp) föreslår motionärerna att det införs en skatt på handelsgödsel och att denna återförs till jordbruksnäringen. Den största delen av det handelsgödselkväve som säljs i används inom jordbruket, medan endast mindre mängder förbrukas inom trädgårdsnäringen och skogsbruket. Användandet av gödselmedel påverkas av flera faktorer, såsom grödval, förväntad skörd, priset på gödselmedel och produktpris. Enligt betänkandet Skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel? (SOU 2003:9) har beskattningen av handelsgödselkväve haft liten påverkan på användningen inom jordbruket eftersom prisförändringar på gödselmedel påverkar användandet relativt lite. Utskottet avstyrker ett återinförande av skatten på handelsgödsel eftersom den skulle försämra de svenska lantbrukarnas konkurrensvillkor med ca utan att ha någon nämnvärd miljöeffekt. I motion Fi15 av m.fl. (s, v, mp) föreslår motionärerna att det införs en skatt på fluorerade kolväten i stora kyl-, frys- och luftkonditioneringsanläggningar.