yttr · GX05AU5y · 2010-06-02 00:00:00 — När det i övrigt gäller de konkreta förslagen i oppositionspartiernas motion kan utskottet konstatera att deras satsning på arbetslöshetsförsäkringen är större än den samlade satsningen på jobb och utbildning. Utskottet anser att en sådan politik knappast bidrar till att nå målet om full sysselsättning. Av arbetskraftsundersökningen som refereras ovan framgår att arbetslösheten framför allt ökat bland ungdomar i åldern . Ökningen förklaras till stor del av att antalet heltidsstuderande ungdomar ökade med 24 000 personer. I sammanhanget kan nämnas att det i Finanspolitiska rådets rapport konstateras att ungdomssysselsättningen i förhållande till sysselsättningen för befolkningen som helhet utvecklats ungefär som i tidigare recessioner. Den höga nivån på ungdomsarbetslösheten av ungdomarna i arbetskraften , jämfört arbetslöshet i genomsnitt i arbetskraften ger enligt utskottets mening anledning till oro. Bilden modifieras dock något om man ser till tiden i arbetslöshet. Medelvärdet för arbetslöshetstiden för ungdomar i åldern var , att jämföra med för hela befolkningen i åldrarna . Av de unga arbetslösa hade varit utan arbete eller mer, mot av de arbetslösa i alla åldrar. Även när man ser till möjligheterna för unga arbetslösa att få jobb i den nuvarande svåra arbetsmarknadssituationen finns vissa hoppfulla signaler. Ur SCB:s flödesstatistik kan exempelvis utläsas att nästan var femte ung arbetslös (18,) fick in en fot på arbetsmarknaden i form av en tidsbegränsad anställning från föregående kvartal till , vilket var en högre andel än för de arbetslösa i genomsnitt. Enligt underhandsuppgifter från Arbetsförmedlingen gör man nu bedömningen att arbetsmarknaden för ungdomar har vänt, bl.a. är färre unga inskrivna som arbetssökande på Arbetsförmedlingen. Detta är glädjande även om man bör vara försiktig med att dra slutsatser AKU-statistiken visar en viss uppgång av arbetslösheten för unga . Enligt för april var 190 000 ungdomar i åldern arbetslösa. Av dessa var 120 000, eller , heltidsstuderande. De flesta av de arbetslösa ungdomarna kan alltså antas befinna sig relativt nära arbetsmarknaden. Det är enligt utskottets mening den grupp ungdomar som befinner sig långt från arbetsmarknaden utan sysselsättning som ger störst anledning till oro. Det är av särskild vikt att identifiera och fånga upp denna grupp. Utskottet ser med tillfredsställelse på de åtgärder som redan har vidtagits. I syfte att öka arbetskraftsefterfrågan och kompensera för de relativt höga minimilönerna har arbetsgivaravgifterna för unga sänkts. Enligt en uppskattning skulle en fördubbling av arbetsgivaravgiften för unga, som föreslås i oppositionspartiernas motion, leda till en minskning av antalet anställda med ca 30 000 ungdomar i det fall att arbetsgivarna kompenserar denna ökade kostnad fullt ut. Regeringen har också lagt om arbetsmarknadspolitiken för ungdomar och introducerat den s.k. jobbgarantin för unga. Syftet med jobbgarantin är att unga ska få jobb eller söka sig till det reguljära utbildningssystemet. Dessutom kan unga få s.k. nystartsjobb utan arbete. Utbildning är ett viktigt verktyg för att mildra effekterna av arbetslöshet. Det är också en god investering för den som drabbas av arbetslöshet att utbilda sig och på så sätt stå bättre att få ett arbete. Den förutnämnda undersökningen som genomfört visar att många företag har svårt att hitta nya medarbetare med rätt kompetens. Ungefär vart femte rekryteringsförsök misslyckas och leder inte till att någon anställs. Utskottets uppfattning är att stora ansträngningar måste göras för att motivera arbetslösa ungdomar i åldern att först och främst genomgå och slutföra en gymnasieutbildning. Utskottet vill här peka på den positiva satsningen i budgetpropositionen för att motivera ungdomar att återgå till studier genom utbildningsplatser inom folkhögskolorna för ungdomar som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan. Betydelsen av en kvalitativ utbildning kan inte nog understrykas. Utskottet vill i detta sammanhang även peka på (RiR 2009:20) där man granskat jobbskatteavdragen. Av rapporten framgår att reformen på lång sikt kan förväntas ha en positiv effekt på arbetsutbudet. Enligt undersökning förväntas antalet arbetade timmar öka med till följd av reformens fyra steg. Det är värt att notera att de positiva effekterna framför allt förväntas uppstå genom att fler personer väljer att delta i arbetskraften. Ungefär 88 000 personer antas gå från heltidsfrånvaro till åtminstone deltidsnärvaro. Vidare visar beräkningar att de förväntade effekterna för grupperna unga, äldre och utrikes födda är högre än för befolkningen som helhet. manar dock till en viss försiktighet när resultaten från dessa undersökningar tolkas. Utskottet beklagar att det fortfarande finns betydande skillnader mellan mäns och kvinnors situation på arbetsmarknaden. Det är en viktig uppgift för politiken att öka förutsättningarna för kvinnor att delta i större utsträckning än på arbetsmarknaden. anser att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och förutsättningar till betalt arbete och att de som vill också ska kunna arbeta heltid. Den som arbetar heltid har större möjligheter än den som arbetar deltid att stärka sin position på arbetsmarknaden, öka sina karriärmöjligheter och få ökad ekonomisk självständighet. Utskottet anser att politiker som arbetsgivare, i kommuner och landsting, har ett särskilt ansvar för att komma till rätta med deltidsstrukturen för typiska kvinnoyrken. Utskottet noterar att flera kommuner och landsting utvecklat modeller för att de som vill också ska kunna arbeta heltid. Frågan om hel- och deltidsanställning löses vanligen avtalsvägen, och utskottet anser inte att det finns anledning att ändra på den ordningen. befarar att en avveckling av RUT-reformen (skattereduktion för hushållsnära tjänster) innebär ett hot mot många arbetstillfällen, särskilt i kvinnodominerade branscher, och en sådan avveckling får följaktligen flera besvärliga effekter från jämställdhetssynpunkt. Enligt skatteutskottet, som tidigare behandlat frågan om skattereduktion för hushållsnära tjänster (bet. 2008/09:SkU20), bidrar skattereduktionen till att skapa en vit och trygg arbetsmarknad på ett område som har präglats av svartarbete och otrygghet för dem som utför jobben. Grupper som har en svag ställning på arbetsmarknaden kommer med en ökande användning av skattereduktion att få vita arbeten med allt vad det innebär i form av pensionsrätt, sjukpenning m.m. Skattereduktionen förstärker möjligheten för såväl kvinnor som män att kunna kombinera familjeliv och arbetsliv på lika villkor. gör ingen annan bedömning. Utskottet välkomnar regeringens förslag i propositionen om tillfälliga satsningar för några av de mest utsatta grupperna. Satsningen kommer att ske dels i form av förkortad kvalificeringstid för nystartsjobb för äldre, dels i form av bl.a. sommarjobb för skolungdomar. Utskottet noterar att i sin rapport uttalat sig positivt i förhållande till vårpropositionens förslag om förkortad kvalificeringstid. Därutöver pekar rådet på att den relativa sysselsättningsutvecklingen nu har varit bättre för personer födda utanför än under krisen . Enligt den statistik som redovisades för utskottet av SCB minskade antalet sysselsatta bland inrikes födda medan antalet sysselsatta bland utrikes födda tvärtom ökade med . Utskottet vill särskilt peka på att Arbetsförmedlingen har fått ett samordnande ansvar för att påskynda nyanländas etablering. En statlig ekonomisk ersättning till den enskilde som villkoras med ett aktivt deltagande i aktiviteter har införts. Ett system med en ny aktör etableringslots införs för att stödja den nyanlände att hitta sin väg till arbete. den nyanlände kan själv välja lots, och lotsens uppgift är att underlätta och påskynda den nyanländes etablering i arbets- och samhällslivet (prop. 2009/10:60, bet. 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:208). Oppositionspartierna avvisar lotsarna och vill i stället satsa på att bygga ut Arbetsförmedlingens verksamhet. Utskottet kan konstatera att Socialdemokraterna och vid behandlingen av propositionen i motsatte sig hela reformen. var däremot inte emot möjligheten att anlita etableringslotsar. Utskottet anser att invandrares etablering i arbets- och samhällslivet är en mycket angelägen fråga. Lotsarnas breda uppdrag i detta sammanhang är en ny väg som ska prövas. Lotsen kan använda sitt nätverk för att den nyanlände ska kunna söka arbete på en bredare front än vad som är fallet med enbart stöd från Arbetsförmedlingen. Den beslutade reformen är ett stort steg i rätt riktning. Utskottet kan konstatera att oppositionen inte förmått att presentera ett verkligt alternativ utan endast vill skjuta till mer resurser till Arbetsförmedlingens verksamhet. Vid den nämnda redovisningen för utskottet framkom även det noterbara att antalet sysselsatta i åldrarna ökat stadigt . I detta sammanhang konstaterar utskottet att regeringen har höjt jobbskatteavdraget för personer som är , så att det blir mer lönsamt för dem att fortsätta arbeta. är den särskilda löneskatten avskaffad för personer som fyllt , detta för att göra det mer attraktivt för företagen att behålla och nyanställa äldre medarbetare. För att öka efterfrågan på äldre arbetskraft har dessutom den särskilda löneskatten på lön och inkomst av aktiv näringsverksamhet avskaffats för personer . Med anledning av oppositionens förslag om lönebidrag kan utskottet konstatera att införandet av jobb- och utvecklingsgarantin innebar att resurserna för bl.a. lönebidrag samt utvecklings- och trygghetsanställningar för perioden 20072010 ökade med nära . Inom arbetsmarknadspolitiken finns flera olika stöd som är riktade till personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Av dessa stöd utgör lönebidrag den största stödformen. För att stärka gruppens möjligheter att få ett arbete har regeringen successivt ökat antalet lönebidrag och anställningar vid motsvarande en totalkostnad om extra. Den ekonomiska kris som inleddes har som sagts ovan slagit hårt mot arbetsmarknaden. Sysselsättningen föll i säsongrensade termer med 130 000 personer från till fjärde kvartalet 2009. Bland annat tack vara regeringens kraftfulla åtgärder var 135 000 fler personer i sysselsättning än motsvarande månad 2006. Arbetslinjen och jobben har satts främst även under krisen. I sammanhanget noterar utskottet att i sin sammanfattande bedömning ansett att den arbetsmarknadspolitik som har bedrivits i den nuvarande krisen varit betydligt bättre utformad än den politik som fördes under 1990-talskrisen. Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringens politik i det svåra konjunkturläge som har rått och som i stora delar alltjämt råder innebär att de negativa effekterna för arbetsmarknaden har kunnat begränsas. Det viktiga är att åter betona det långsiktiga arbetet med att öka den varaktiga sysselsättningen genom att minska utanförskapet. Detta måste åter ställas i fokus när arbetsmarknaden börjar normaliseras. Utskottet ser med tillfredsställelse på att regeringen i vårpropositionen angett att man noga följer utvecklingen för unga och äldre personer, nyanlända invandrare och andra grupper med relativt svag förankring på arbetsmarknaden och att regeringen vid behov kommer att överväga kompletterande åtgärder. Regeringen visar att den tar problemet med arbetslöshet för dessa grupper på mycket stort allvar. Utskottet vill betona vikten av en ansvarsfull politik som förhindrar att arbetslösheten biter sig fast och som därför särskilt är inriktad på att fånga upp personer som står långt från arbetsmarknaden. Utskottet har stort förtroende för regeringens vilja och förmåga att genomföra detta. Utskottet ställer sig därmed bakom regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken i denna del. Det innebär att oppositionens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken i motsvarande del och program för fler jobb inte kan godtas. Motion Fi15 yrkandena 1 och 2, båda i motsvarande delar, bör alltså avstyrkas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Avvikande mening (s, v, mp) (), (), (), (), (), (), () och () anför: Vi företrädare för Socialdemokraterna, de gröna utvecklar i denna avvikande mening vår syn på bl.a. sysselsättningspolitiken som den framgår av vår gemensamma motion 2009/10:Fi15. Vi går till val på en politik för fler jobb, grön omställning och ökad ekonomisk jämlikhet. Vi vill ta ansvar för att utveckla . Vår utgångspunkt är att är ett fantastiskt land, med starka sidor och stora möjligheter. styrka är sammanhållning och den har utvecklats genom att bejaka mångfald och öppna gränser. De ekonomiska och sociala klyftorna är begränsade. Framför allt finns många människor som vill och kan arbeta och bidra till att utveckla . har varit en turbulent tid. Många har blivit uppsagda och tvingats ut i arbetslöshet. Arbetslösheten är rekordhög. Arbetslösheten har ökat med 100 000 personer . Den höga arbetslösheten och den sjunkande sysselsättningsgraden får också genomslag i regeringens mått på det s.k. utanförskapet. Det går att rikta många invändningar både mot själva begreppet och mot olika mätmetoder men faktum är att utanförskapet har ökat med 70 000 personer sedan valet enligt den definition som använde 2006. Vi är övertygade om att ett bättre är möjligt. Vår främsta prioritet är kampen för fler jobb inte minst för unga. Fler jobb är nyckeln till individens frihet, gemensamt välstånd, delaktighet och starka offentliga finanser. Fler jobb är en förutsättning för ekonomisk återhämtning och en bättre framtid för alla som lever i . Vi vill ta ansvar för att den mycket höga arbetslösheten inte biter sig fast i . Vi kommer att bekämpa arbetslösheten genom direkta och omfattande insatser. Vi föreslår ett brett program om 100 000 nya jobb och praktik- och utbildningsplatser många av dem riktas till unga. Den som är ung ska ha bättre möjligheter att finna sitt första jobb. Regeringen har genomfört en stor omläggning av arbetsmarknadspolitiken. Fokus har ensidigt lagts på att öka arbetsutbudet. De aktiva insatserna för dem som saknar relevant utbildning eller yrkeserfarenhet har dragits ned. Dessutom ökar risken för brist på kvalificerad arbetskraft då konjunkturen vänder och stora pensionsavgångar väntar. Redan nu kommer oroande tecken. En undersökning från visar att vart femte rekryteringsförsök misslyckas. Andelen är till och med något högre 2010 än på toppen av förra högkonjunkturen, 2007. Svenska företag hittar inte rätt kompetens utan tvingas tacka nej till nya uppdrag eller dra ned på produktion och service. I en situation med 100 000 fler arbetslösa än 2006 finns det många företag som söker men inte finner rätt arbetskraft. Vårt mål är full sysselsättning. Som ett delmål vill vi att den reguljära sysselsättningen för 2064-åringar ska vara . Det innebär bl.a. att särskilda insatser måste till för unga och nyanlända som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden och för att bryta långtidsarbetslösheten. Det innebär också att kvinnors sysselsättning måste öka. Vi kan och måste möta arbetslösheten genom snabba och omfattande insatser. Vi vill satsa i ett batteri av effektiva utbildningsåtgärder, som beräknas innebära 40 000 nya utbildnings- och praktikplatser för att möta de stora behov som har uppstått . När det vänder på arbetsmarknaden måste fler ha den kompetens som efterfrågas. Vi satsar också stort på en rad andra insatser i vårt program för fler jobb, bl.a. utbildningsinsatser. Dessa satsningar ligger även utanför arbetsmarknadsutskottets beredningsområde och kommer därför att behandlas av andra utskott. Nedan följer en redogörelse för de delar som faller inom arbetsmarknadsutskottets beredningsområde. Hälften av platserna inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen har avskaffats sedan den borgerliga regeringen tillträdde. I regeringens s.k. garantier får endast en liten andel av de arbetslösa utbildning eller praktik. Vi vill återupprätta den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen byggs ut så att vi når 5 000 platser . Dessa ligger kvar 2012. Arbetsmarknadsutbildning för unga. Inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen vill vi rikta 2 500 platser och 1 250 platser till unga mellan . Vi vill också göra det möjligt för arbetslösa ungdomar att ta del av högkvalitativa och längre arbetsmarknadsutbildningar och föreslår därför att regeln om högst tre månaders praktik eller utbildning utökas . Utbildnings- och företagsvikariat. Vi föreslår ett stöd som riktas till dem som har anställning men som vill ta steget att vidareutbilda sig eller starta ett företag. Möjligheten erbjuds endast om en arbetslös går in och vikarierar under tjänstledigheten. Programmet omfattar ca 1 200 helårsplatser . Vi minskar på regeringens coacher, till förmån för utbildning för arbetssökande. Vi noterar i sammanhanget att i sin rapport anser att jobbsökaraktiviteter och coachning har expanderat för mycket i lågkonjunkturen, medan arbetsmarknadsutbildningen har blivit alltför liten. Vi vill genom aktiva insatser öka möjligheterna att etablera sig i arbetslivet. Lönebidrag i kultursektorn och den ideella sektorn. Vi vill ge möjlighet för dem som utförsäkras från den tillfälliga sjuk- och aktivitetsersättningen att erbjudas ett lönebidrag. Med lönebidragsanställningar riktade mot kultursektorn och den ideella sektorn kan många som tidigare haft tillfällig förtidspension få en ny möjlighet att göra en viktig insats. Vi avsätter därför medel som motsvarar 5 000 lönebidrag 2011 och 2 500 lönebidrag 2012. Snabbare etablering av nyanlända. Vår utgångspunkt är att nyanlända invandrare ska vara en prioriterad grupp och få ta del av Arbetsförmedlingens insatser. Därför avvisar vi regeringens lotsar för nyanlända och satsar i stället på att bygga ut Arbetsförmedlingens ordinarie verksamhet. Därutöver vill vi öronmärka för effektiva insatser. Dessutom vill vi att i princip alla nyanlända ska ha rätt till en individuell etableringsplan och anslår till det. Unga människor står för en stor och positiv kraft i vårt samhälle; de är kreativa och ser nya lösningar. Att ingjuta hopp och framtidstro i dagens unga generation är en framtidsinvestering. står vi inför en enorm utmaning. Arbetslösheten bland unga är rekordhög och den är högre i än i många andra EU-länder. Vi måste skapa möjligheter för dagens unga generation att få förankring på arbetsmarknaden och klara sin egen försörjning. Vi föreslår en bred satsning med fler möjligheter till utbildning för unga. Det handlar om en utbyggnad av olika typer av utbildningar men också om fler praktikplatser, t.ex. i välfärdssektorn. Vi föreslår dessutom att de företag och organisationer som anställer en arbetslös ungdom mellan får en riktad skattereduktion under som motsvarar hela arbetsgivaravgiften. I den framgångsrika svenska modellen finns det en koppling mellan facklig organisering och arbetslöshetsförsäkringens finansiering och utformning. De ökade avgifterna i arbetslöshetsförsäkringen har inneburit att många har lämnat både a-kassa och fack. Detta leder till lägre facklig organisationsgrad och därmed försvagad förhandlingsstyrka. En sådan utveckling riskerar att leda till en mindre välfungerande lönebildning och arbetsmarknad. Regeringens omläggning av den ekonomiska politiken innebär att riskerna och kostnaderna för arbetslösheten i stor utsträckning övervältras på den enskilde. Det riskerar att skapa en mindre dynamisk arbetsmarknad med en skarpare uppdelning mellan dem med fast förankring och dem med mer lös anknytning och en framväxt av arbetande fattiga. Regeringen har genomfört ett otal förändringar inom a-kassan. Bland annat har ersättningsnivån, finansieringen, medlemsvillkoret, arbetsvillkoret och regler för ränta och återkrav ändrats. Resultatet är att en halv miljon människor har trängts ut ur a-kassan. Var tredje löntagare står utan ett inkomstrelaterat skydd vid arbetslöshet. Endast var fjärde ung person har rätt till a-kassa och det är endast drygt en av tio heltidsarbetande som får av sin tidigare inkomst i arbetslöshetsersättning. Därför måste hela regelverket ses över. I dialog med fackföreningsrörelsen och a-kassorna vill vi skapa en väl fungerade försäkring som är enkel att förstå, som är pålitlig, rättssäker och som inte kan missbrukas. Vi kommer inte att upprepa regeringens slarviga hantering. De förändringar vi vill genomföra ska föregås av en noggrann genomlysning. Genomlysningen ska också undersöka arbetslöshetsförsäkringens långsiktiga utmaningar såsom frågan om hur fler ska välja att vara medlemmar i arbetslöshetsförsäkringen och hur fler därmed ska omfattas av inkomst- och omställningsförsäkringen. Arbetslöshetsförsäkringen ska vara tydlig, frivillig och solidariskt finansierad. Vår arbetslöshetsförsäkring ska ge ekonomisk trygghet, stödja strukturomvandling, stimulera efterfrågan när arbetslösheten stiger och motverka lönenedpressning. Vi vill bl.a. se över studerandevillkoren och villkoren för deltidsarbetslösa. ska få av sin lön i arbetslöshetsersättning. I vårbudgeten tar vi ett första steg för att nå detta mål. Under den kommande mandatperioden ska vi ta fortsatta steg för att nå målet. Taket höjs till per dag 2011 och per dag 2012. Den första höjningen genomförs , den andra . Efter 100 dagars arbetslöshet trappas taket i a-kassan ned med . Vi vill prioritera frågan om kostnaderna för medlemskap i arbetslöshetsförsäkringen. Med vår politik kommer kostnaden för medlemskap i en a-kassa att sänkas till ca för alla genom en skattereduktion. Det betyder att den löntagare som betalar i avgift får en sänkning av kostnaderna med . Vi måste också skapa ett friskare arbetsliv med goda arbetsvillkor där arbetstagare inte blir sjuka av att arbeta eller skadas i arbetet ett hållbart och utvecklande arbetsliv. En god arbetsmiljö handlar inte endast om fysisk miljö utan också om delaktighet i beslut på arbetsplatsen, inflytande över arbetstidens förläggning, ett gott partssamarbete, en väl fungerande arbetsorganisation, utvecklingsmöjligheter och tillgång till utbildning. En god arbetsmiljö gör det möjligt för fler att arbeta längre, vilket bidrar till en starkare gemensam välfärd. Friska arbetsplatser är positivt och avgörande för både företagens utveckling, samhällsekonomin och arbetstagarnas ställning i arbetslivet. För att nå vårt mål om bättre arbetsmiljö måste vi rusta upp arbetsmiljöarbetet. Vi kommer därför att tillföra till tillsyns- och informationsarbete, utbildning av skyddsombud och de regionala skyddsombudens verksamhet. Vi kommer också att ta initiativ till en kartläggning av hur arbetslivs- och arbetsmiljöforskningen bäst kan samlas och hur den ska organiseras. Den stora andelen visstidsanställningar är ett stort problem. Vi vill se över vilka åtgärder som kan vidtas för att öka antalet tillsvidareanställningar. Även ekonomiska incitament, såsom socialavgifter, ska ses över i detta sammanhang. Ett sådant arbete kommer vi att inleda skyndsamt efter valet. Vi har en vision om ett där varken kvinnor eller män begränsas av sitt kön inte på arbetsmarknaden, och inte i livet i övrigt. Kvinnor och män ska ha samma makt att forma sina liv. Jämställdhet ska inte reduceras till något som enbart gäller kvinnor utan handlar även om mäns situation och livsvillkor. Målet är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla områden. Fler kvinnor än män arbetar deltid, och fler kvinnor än män har timanställningar och tidsbegränsade anställningar. De arbeten som domineras av kvinnor värderas lägre än de arbeten som domineras av män. Korta anställningar innebär dessutom mindre frihet och sämre möjligheter till utveckling i jobbet, vilket i sin tur påverkar hälsan negativt. Orättvisor i arbetslivet bidrar till att klyftan mellan kvinnor och män består livet ut. Att stärka rätten till anställningar på heltid är en viktig jämställdhetsfråga.