yttr · GX05FiU4y · 2010-05-07 00:00:00 — Öppenhet i de internationella finansiella institutionernas verksamhet behandlade även denna fråga i sitt betänkande 2009/10:UU16. Utskottet framhöll bl.a. att regeringen enligt bedömning anser att policy för informationsspridning och offentliggörande kan förbättras ytterligare. I sammanhanget redovisades att en ny policy för to Information Policy träder i kraft . Den avses innebära en grundläggande förändring av bankens förhållningssätt i fråga om offentliggörande av information. I stället för att som precisera vilken information som kan lämnas ut ska banken lämna ut all information som inte finns angiven på en lista över undantag. Vidare ska mer information med anknytning till styrelsens verksamhet offentliggöras, och detta innan styrelsen går till beslut. Operationella policy- och strategidokument som tas fram efter offentliga samråd ska, när den nya policyn träder i kraft, i normalfallet göras allmänt tillgängliga som de sänds ut till styrelsen. Bl.a. landstrategier som skickas ut till styrelsen inför beslut ska också offentliggöras, detta under förutsättning av medgivande från berört land. ansåg att nätverk för parlamentariker, PNoWB (on the ) kan ha en roll i uppföljningen av bankens nya informationspolicy och på så vis bidra till att främja ökad öppenhet i agerande. Utskottet noterade att även IMF beslutat om en ny policy, Transparency Policy, vilken avsågs träda i kraft . Exempelvis ska dokument med anknytning till IMF-styrelsens arbete respektive styrelsens protokoll öppnas för insyn på ett tidigare stadium än vad som varit fallet och fondens webbplats förbättras. Utskottet avstyrkte det berörda motionsförslaget. Val av ordförande och tillsättning av chefstjänster behandlade frågor om ordförandeval m.m. i sitt betänkande Vissa frågor om globalisering m.m. (bet. 2009/10:UU13). Utskottet hade inhämtat att den första reformfasen i inneburit att posten som ordförande i ska tillsättas genom en meritbaserad process och vara öppen för sökande från alla medlemsländer. Utskottet konstaterade att detta låg i linje med motionsförslag. Vidare ska utvecklingsländernas inflytande i den operationella verksamheten stärkas genom bl.a. ökad mångfald i rekryteringen. Utskottet välkomnade att liksom den nordisk-baltiska valkretsen i IMF respektive verkar för att ordförandeposterna i respektive institution ska tillsättas i en tydlig och transparent urvalsprocess baserad på kandidaternas meriter och lämplighet. Enligt regeringens bedömning hade steg i denna riktning tagits i samband med tillsättningen av nya chefer i IMF och 2007. avstyrkte berörda motionsförslag mot bakgrund av sina i betänkandet redovisade överväganden. Vid beslutades att ledningen för ska utses genom en öppen, meritbaserad och transparent process. har ingen annan uppfattning än utrikesutskottet i denna fråga och avstyrker därmed motion 2009/10:Fi9 (s) yrkande 1. Även jämställdhets- och genusfrågor inom institutionerna behandlades av utrikesutskottet i dess betänkande 2009/10:UU13. Utskottet hänvisade till att chefen för hade tillkännagett som mål att före utgången av 2012 få till stånd en jämn könsfördelning (gender parity) på alla nivåer i bankens ledning. Utskottet omtalade att banken arbetar aktivt med att identifiera interna kvinnliga chefskandidater och med att externrekrytera kvinnor till ledande befattningar. ingår i högsta ledning 25 män och 15 kvinnor (37,). IMF antog 2003 en strategi för mångfald i verksamheten, The Role of Diversity in the Strategy. publiceras på IMF:s webbplats en mångfaldsrapport, , med uppgifter om bl.a. könsfördelning bland fondens anställda. Kvinnor innehade av de ledande befattningarna i IMF 2008, medan andelen kvinnor bland samtliga IMF-anställda uppgick till . Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrktes förslagen i berörda motioner. finner, mot bakgrund av att det pågår arbete inom institutionerna för att öka jämställdheten avseende chefsbefattningarna, inte att frågan om jämställdhet i institutionerna bör föranleda någon åtgärd från sida och avstyrker därför motion 2009/10:Fi10 (v) yrkande 7. har behandlat motionsförslag om förhållandet mellan G20-gruppen och de internationella finansiella institutionerna (bet. 2009/10:UU13). Utskottet anförde att en utveckling där G20 tar över delar av IMF:s och roller och ansvar är olycklig. Beslut som rör IMF och bör fattas inom respektive institutions styrorgan där samtliga medlemsländer är representerade, vilket inte är fallet i G20. Om beslut i stället skulle fattas inom FN skulle detta riskera att undergräva IMF:s och handlingskraft, mandat och finansiering. Utskottet förordade ett ökat samarbete mellan FN, IMF och eftersom detta kan ge effektivitetsvinster. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrktes berörda motionsförslag. Som har framgått har behandlat ett förslag som är närbesläktat med förslaget i motion 2009/10:Fi10 (v) yrkande 8. Det finns, menar utskottet, inte skäl att ändra beslut, och utskottet avstyrker därför motionen. De internationella finansiella institutionernas utlåning har en möjlighet att påverka inte bara den ekonomiska och sociala utvecklingen i låntagarländerna, utan också den lokala miljön och gemensamma nyttigheter såsom luft, vatten, skogar och det globala klimatet. Ett utarmat ekosystem och en otillräcklig anpassning till klimatförändringarna undergräver möjligheterna att uppnå FN:s millennieutvecklingsmål att halvera fattigdomen till 2015. Därför måste utvecklingsbankerna ta stor hänsyn till utlåningens miljö- och klimatpåverkan. Utlåning till investeringar i infrastruktur inom framför allt transport- och energisektorerna är grundläggande för ekonomisk utveckling och fattigdomsbekämpning. Investeringar inom dessa sektorer, framför allt när det gäller energiproduktion, innebär ofta svåra avvägningar mellan utvecklingseffekter och miljö- och klimateffekter på såväl kort som lång sikt. I och med den ökade internationella uppmärksamheten av klimatförändringarna har möjligheterna till storskalig omställning till lägre koldioxidintensitet i samband med bankernas energiinvesteringar lyfts fram. har utvecklingsbankernas finansiering av exempelvis utvinning av fossila bränslen och energiproduktion som är beroende av kol, olja eller gas ifrågasatts från ett miljöperspektiv. Detta har gett upphov till långa och ibland uppslitande diskussioner i utvecklingsbankernas styrelser om energisektorns betydelse för tillväxt och hållbar utveckling. har hållbar utveckling fått allt större fokus inom utvecklingsbankernas ordinarie verksamhet. Till exempel har flera av institutionernas miljö- och klimatriktlinjer reviderats. antog ett nytt s.k. strategiskt ramverk för hanteringen av de utvecklingsutmaningar som följer av klimatförändringarna. har ett arbete pågått för att ta fram en ny strategi för energisektorn som slår fast bankens huvudsakliga mandat, dvs. att motverka fattigdom och bidra till ekonomisk utveckling, samt tydliggör behovet av att den ekonomiska utvecklingen också är miljö- och klimatmässigt hållbar. En viktig fråga i diskussionerna om strategin är framtagandet av tydliga kriterier som anger i vilka fall som banken kan finansiera investeringar i energisektorn. Strategin beräknas bli antagen i mitten av 2010. I de regionala utvecklingsbankerna står miljö- och klimatfrågorna också högt på dagordningen. I AsDB antogs 2008 en långsiktig strategi för bankens arbete enligt vilken en miljömässigt hållbar utveckling anges som en av bankens tre huvudsakliga målsättningar. antogs också en ny energistrategi som uppdaterade riktlinjerna på detta område. Strategin slår fast nödvändigheten av kraftiga investeringar för att öka tillgången till energi för att kunna uppnå millennieutvecklingsmålen. Strategin innebär också att banken höjer sin ambition för att finansiera investeringar i förnybar energi, att använda den bästa möjliga tekniken för investeringar i ickeförnybar energiproduktion samt att bistå låntagarländerna med finansiering och kunskap för en miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling. I , som också antagit nya riktlinjer, har det slagits fast att banken ska beakta miljöaspekten i alla insatser och att strategiska mål ska sättas för att främja projekt med högt mervärde för miljön och insatser som bekämpar klimatförändringar. Vidare ska banken söka tillämpa EU:s miljöstandarder och bidra till genomförande av EU-strategier på området. förvaltar stödfonder för två viktiga klimat- och miljöinstrument, vilka initierats av . Båda är partnerskap mellan , andra internationella organisationer, och bilaterala givare. Eastern Europe Energy Efficiency and Environment Partnership, i vilket även är partner, syftar till att stödja energieffektiviseringsprojekt i . Northern Dimension Environmental Partnership har som mål att minska miljöutsläppen i och , framför allt de med gränsöverskrivande effekt på . Den globala miljöfonden, GEF, som förvaltas av , finansierar utvecklingsbankernas merkostnad för insatser som främjar global miljönytta under ett antal internationella miljökonventioner. Inom ramen för klimatfonder har också ett samarbete inletts mellan utvecklingsbankerna. Inför klimatmötet i tydliggjorde de internationella finansiella institutionerna att de står beredda att ta på sig en viktig roll i den framtida arkitekturen för klimatfinansiering. framtida arbete mot klimatförändringar beror inte enbart på vad som kommer att beslutas vid framtida klimatmöten utan är även direkt kopplat till den pågående reformeringen av banken och den kapitalhöjning som eventuellt kommer att genomföras. Miljö och klimat utgör en av regeringens tre tematiska prioriteringar för utvecklingssamarbetet . Det kommer också att vara den tematiska inriktningen för regeringens resultatskrivelse om utvecklingssamarbetet som ska överlämnas till . Regeringen anser att klimat- och miljöhänsyn ska integreras i allt utvecklingssamarbete och i ländernas egna utvecklingsplaner. Utvecklingsbankerna, särskilt , har en central roll som finansiell kanal i detta arbete, bl.a. genom att klimatsäkra de projekt institutionerna investerar i. Det behövs betydande resurser för att stödja de länder som drabbas av klimatförändringar att stärka sin anpassningsförmåga och motståndskraft mot t.ex. naturkatastrofer. Utvecklingsbankerna har också en nyckelroll för att hjälpa länder att minimera utsläppen av ämnen som bidrar till klimatförändringarna. För att FN:s millennieutvecklingsmål ska kunna uppnås bedömer regeringen att det är nödvändigt med mycket stora investeringar i energisektorn i de fattigaste länderna. Det är i detta sammanhang viktigt att och andra biståndsgivare samarbetar såväl multilateralt som direkt med mottagarländerna, för att bidra till att den mest miljövänliga tekniken används. ska även verka för att utvecklingsbankerna ökar andelen investeringar i icke-fossilbaserad teknik som andel av institutionernas totala utlåning inom energisektorn. Regeringen anser att det är viktigt att utvecklingsbankerna, och då särskilt , spelar en viktig roll i den framtida arkitekturen för klimatfinansiering. Det är också viktigt att banken även fortsättningsvis stöder utvecklingsländernas arbete med att integrera miljö- och klimatfrågorna i de nationella strategierna för utveckling och fattigdomsbekämpning. I motion 2009/10:Fi9 av () m.fl. begärs att ska vara pådrivande för att ska ta en aktiv del i klimatomställningen. Motionärerna hänvisar till den kritik som riktats mot för dess stora utlåning till kolkraftverk. De hänvisar till en rapport från amerikanska (), enligt vilken finansiering av förnybar energi ökade som dess finansiering av kolkraft ökade (yrkande 3). I motion 2009/10:FiU19 av m.fl. krävs att de s.k. klimatfonderna bör skötas av FN mot bakgrund av utvecklingsländernas begränsade inflytande i . Motionärerna hävdar att det från många håll har framförts skarp kritik av utlåning till framställning av energi som inte är förnybar. Den främsta invändningen mot den nuvarande ordningen är att utvecklingsländerna, som är mest sårbara och utsatta för klimatförändringarna, har ett mycket begränsat inflytande i beslutsrum (yrkande 10). I motionen begär man också en skyndsam avveckling av de nuvarande kraven på lån till investeringar i icke förnybara energikällor. Utlåningen till förnybara energislag ökade visserligen 2008, men ökade utlåningen till icke förnybara energislag för hela Världsbanksgruppen, anför motionärerna. En utfasning av de berörda lånen anses nödvändig för att möta den alltmer akuta klimatförändringssituationen (yrkande 11). konstaterar att frågan om roll när det gäller satsning på förnybar energi har behandlats i vid ett flertal tillfällen. behandlade internationella frågor om hållbar utveckling och miljö i betänkandet Vissa frågor om globalisering m.m. (bet. 2009/10:UU13). Utskottet påminde bl.a. om att miljö och klimat utgör en av tre tematiska prioriteringar för mandatperioden. Även de övriga tematiska prioriteringarna demokrati och mänskliga rättigheter respektive främjande av jämställdhet och kvinnors roll i utvecklingen har viktiga kopplingar till och bäring på arbete med miljö och klimat. Genom utvecklingssamarbetet kan bl.a. bidra till långsiktiga insatser för anpassning till klimatförändringar i de fattigaste länderna, men också till utvecklingsländernas åtgärder för att begränsa halten av växthusgaser. Vidare nämnde utskottet att den skrivelse om biståndets resultat som regeringen avser att avlämna ska fokuseras på miljö och klimat. Vidare besvarade statsrådet () en interpellation av () om lån till energiproduktion i . Statsrådet konstaterade att lånet uppgår till varav avser investering i kolkraftverket och investeringar i förnybar energi och energieffektivisering. Ytterligare stöd till den förnybara delen av projektet planeras från , till vilken bidrar med finansiering. Lånet syftar till att säkra energiförsörjning och bidra till övriga södra energibehov samt till att främja utvecklingen av en långsiktigt klimatvänlig ekonomi. och anser att nyttjandet av kolkraft i detta läge är det enda rimliga och ekonomiskt hållbara alternativet för att stärka energitillförseln . Hon tillade att den binationella kommissionen för och beslutat att tillsätta en arbetsgrupp med uppdrag att fördjupa samarbetet inom energieffektivisering och förnybar energi. delar den grundläggande uppfattning som förs fram i motionsförslagen. vill utskottet betona vikten av att det mottagande landets uppfattning och egna förutsättningar bör ges ett visst genomslag i de finansiella institutionernas beslut om lån och annat stöd. Som framgår av skrivelsen anser regeringen att klimat- och miljöhänsyn ska integreras i allt utvecklingssamarbete och i ländernas egna utvecklingsplaner. Utskottet konstaterar vidare att när det gäller viktiga framtida frågor i institutionerna utvecklingsbankernas arbete på klimat- och miljöområdet är högt prioriterat och kommer att följas upp, bl.a. inom ramen för årets resultatskrivelse till . För sin del anser finansutskottet att har ett särskilt ansvar för att driva på en sådan uppföljning och också agera för att förnybar energiproduktion främjas genom institutionernas verksamhet. Med hänvisning till vad utskottet nu har anfört föreslås att utrikesutskottet avstyrker förslagen i motion 2009/10:Fi9 (s) yrkande 3 och motion 2009/10:FiU10 (v) yrkandena 10 och 11. Viktiga framtida frågor i institutionerna Den finansiella och ekonomiska krisen har på nytt satt fokus på de internationella finansiella institutionerna som viktiga aktörer i det gemensamma arbetet för att främja ekonomisk och finansiell stabilitet samt en hållbar och rättvis global utveckling. Betydelsen av multilateralt samarbete för att möta de globala utmaningarna har ökat och diskussioner pågår om institutionernas framtida roller, styrning och långsiktiga verksamhetsinriktning. Som svar på den finansiella och ekonomiska krisen har institutionerna kraftigt ökat sin utlåning. Efterfrågan på resurser via de internationella finansiella institutionerna väntas kvarstå på en hög nivå . En viktig uppgift framöver blir att bedöma institutionernas resursförstärkningsbehov. För IMF handlar det både om institutionens framtida roll och huruvida den höga efterfrågan kommer att bestå. Det finns exempelvis förslag, som ska diskuteras framöver, om att IMF ska utöka sin försäkringsroll för att minska medlemsländernas behov av reservuppbyggnader för att reducera de globala obalanserna. För utvecklingsbankerna handlar det om att bedöma behoven både på kort och medellång sikt och om villigheten hos medlemsländerna att bistå med resursförstärkningar i form av kapitalhöjningar och bistånd. Den ökade utlåning som sker till följd av krisen innebär en risk för att nya ohållbara skuldnivåer uppstår i många länder. De internationella finansiella institutionerna har i detta avseende en viktig roll för att bevaka och förbättra låntagarländernas skuldhanteringsförmåga. Utöver de krisrelaterade insatserna har utvecklingsbankernas roll som finansiella kanaler inom klimat- och miljöområdet ökat. För dessa globala utmaningar krävs både långsiktighet och stora investeringar. har uppmanats av G20 att ta ledningen i arbetet att tillsammans med övriga regionala utvecklingsbanker verka för miljöfrämjande och matsäkerhet samt att bekämpa klimatförändringar. För att de internationella finansiella institutionerna ska kunna möta dessa utmaningar krävs det att institutionerna har förtroende bland sina medlemsländer och att institutionerna präglas av både handlingskraft och flexibilitet. De pågående styrningsreformerna i IMF och syftar till att stärka utvecklingsländernas inflytande i beslutsprocesserna, öka transparensen och höja effektiviteten. Stärkt resultatstyrning och ökad effektivitet kommer även framöver att vara centrala frågor i de internationella finansiella institutionerna. politik bör präglas av en helhetssyn på det globala systemet och de olika institutionernas arbete. Institutionernas komparativa fördelar och mandat, bedömningen av utvecklingsbankernas kapitalbehov och de pågående styrnings- och inflytandereformerna är grundläggande komponenter som hänger ihop och därmed bör avgöras samlat. Etableringen av en genomgripande resultatstyrningskultur i de internationella finansiella institutionerna kommer även fortsättningsvis att vara en högt prioriterad fråga. Utvecklingsbankernas arbete på klimat- och miljöområdet är högt prioriterat och kommer att följas upp, bl.a. inom ramen för årets resultatskrivelse till . Som ett resultat av den kraftigt ökade utlåningen, som också förväntas bestå framöver, är det viktigt för regeringen att se till att utlåningen inte bara sker ansvarsfullt utan också att de internationella finansiella institutionerna spelar en aktiv roll för att förbättra skuldsituationen och skuldhanteringsförmågan i låntagarländerna, framför allt i låginkomstländerna. Regeringen anser att det är viktigt att se till att nya ohållbara skuldnivåer undviks. De pågående styrnings- och inflytandereformerna i IMF och har en stor betydelse för att säkra institutionernas legitimitet och handlingskraft. Ännu är inte alla analyser gjorda om de bästa sätten att uppnå detta, men regeringens avsikt är att stödja reformer som säkrar att institutionerna även i fortsättningen ska kunna spela en grundläggande roll i den internationella finansiella arkitekturen och stödja hållbar ekonomisk utveckling samt fattigdomsbekämpning. De internationella finansiella institutionerna står inför utmaningar som det är viktigt att möta med en långsiktig politik. anser att regeringen har gjort väl avvägda prioriteringar för hur , i samspel med det internationella samfundet, bör agera för att kunna säkra att institutionerna ska kunna vara viktiga aktörer i det gemensamma arbetet för att främja ekonomisk och finansiell stabilitet samt en hållbar och rättvis global utveckling. vill för sin del peka på att regeringen lyfter fram betydelsen av att det etableras en genomgripande resultatstyrningskultur inom institutionerna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Avvikande mening (s) (), (), (), (), () och () anför: Vi anser att det är av största vikt med en reformering av de globala finansiella institutionerna. Inte minst turbulensen på de finansiella marknaderna och den efterföljande finanskrisen visar på behovet av stabila finansiella institutioner. Länge riktades berättigad kritik mot IMF och för deras nyliberala hållning till länders reformeringsbehov. Delvis har detta förändrats. I program tas större hänsyn till de fattiga ländernas egna prioriteringar när det gäller en effektiv fattigdomsbekämpning. Men enligt vår uppfattning brottas IMF och fortfarande med stora problem. Ett problem är om utvecklingen fortsätter mot att G20 tar över delar av det ansvar och den betydelse som de internationella finansiella institutionerna har, i vilka betydligt fler av världens länder finns representerade. I sammanhanget vill vi också framhålla vikten av att kopplingen mellan IMF, och stärks. Enligt vår mening bör FN kunna fatta beslut som även de finansiella organisationerna måste rätta sig efter. En idé att diskutera vore en omvandling av Ekonomiska och sociala rådet (Ecosoc) till ett handlingskraftigt råd för mänsklig utveckling. Det är viktigt att betona att IMF och är självständiga institutioner som bygger på medlemsländernas kapitalinsatser. Även i fortsättningen kommer ländernas medlemskap och kapitalinsats sannolikt att vara stommen i de finansiella organisationerna. Makten i organisationerna speglar emellertid inte de nuvarande ekonomiska förhållandena i världen. Vi anser att låg- och medelinkomstländernas inflytande i IMF och bör stärkas. Detta bör genomföras dels genom förändrade regler för kapitalandelar och röststyrka, dels genom ett utökat antal platser i organisationernas styrelser. Vidare anser vi det angeläget att i IMF och verkar för en reformering av valet av ordförande. Det är också nödvändigt att reformera processen för tillsättningen av chefer för och . I stället för att vara en sluten process som bygger på överenskommelser gjorda strax efter slut, bör processen vara transparent och öppen, och den bör bygga på meriter i stället för landtillhörighet och vara öppen för kandidater från hela världen. Enligt vår uppfattning har med rätta kritiserats för sin stora utlåning till kolkraftverk. I en rapport från amerikanska () visas att finansiering av förnybar energi ökade . ökade bankens finansieringar av kolkraft . Vi anser mot denna bakgrund att ska vara en pådrivande kraft i och även i andra sammanhang så att bl.a. tar en aktiv del i klimatomställningen. Mot bakgrund av vad vi sagt i det föregående tillstyrker vi motion 2009/10:Fi9 (s); motion 2009/10:Fi10 (v) avstyrks. Avvikande mening (v) () anför: Jag konstaterar att regeringen inte har lagt fram någon skrivelse , trots att fattat beslut om att en sådan rapportering ska göras med regelbundna intervall. Att det dröjt mellan skrivelserna kan knappast motsvara intentioner med uttalandet. När det så gäller frågan om de internationella finansiella institutionerna är det enligt min mening av största vikt med en reformering av dessa institutioner. Det framgår inte minst av turbulensen på de finansiella marknaderna och den efterföljande finanskrisen. IMF:s övervakning av den globala ekonomin och enskilda länders ekonomiska politik I skrivelsen redogörs för IMF:s övervakning av den globala ekonomin och enskilda länders ekonomiska politik. Det framförs bl.a. att regeringen ställt sig bakom de bedömningar och rekommendationer som IMF gjort och givit till olika regioner och länder. Vad detta i praktiken betyder är att regeringen godkänt den detaljreglering av syd som IMF ägnar sig åt, t.ex. då man kräver privatiseringar och avregleringar som en del av strukturåtgärder. Jag motsätter mig regeringens agerande. När det gäller IMF:s övervakning av enskilda länders politik anser jag att måste utsättas för samma granskning som andra länder.