yttr · GX05SkU3y · 2010-06-01 00:00:00 — Utredningen om skatt på fluorerade växthusgaser (Fi 2008:11) har avlämnat betänkandet SOU 2009:62 Skatt på fluorerade växthusgaser och utredningens förslag bereds i . Utskottet anser att regeringens arbete inte ska föregripas och avstyrker motionärernas förslag. Energi- och koldioxidskatt på fossilt kol i visst hushållsavfall som förbränns (avfallsförbränningsskatten) infördes (prop. 2005/06:125, bet. 2005/06:SkU33, rskr. 2005/06:352). , som har haft i uppdrag att förutsättningslöst analysera avfallsförbränningsskatten, föreslog i betänkandet Skatt i retur (SOU 2009:12) att avfallsförbränningsskatten skulle slopas. Skatten avskaffades (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21). I motion Fi15 av m.fl. (s, v, mp) föreslår motionärerna att miljöskatten på avfallsförbränning återinförs och att en grundlig analys av mål- och medelseffektivitet för avfallspolitiken genomförs. har vid behandlingen av regeringens klimatproposition välkomnat regeringens bedömning när det gäller avfallsförbränningsskatten och uttalat att avfallsförbränningsskatten kan slopas eftersom den inte haft några mätbara miljöeffekter utan endast blivit en pålaga för hushållen (prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, yttr. 2008/09:SkU9y). Skatten hade en negativ miljöeffekt eftersom den ledde till ökade transporter av avfall. bekräftade sedermera ställningstagandet när regeringen föreslog att skatten skulle avskaffas (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21). Utskottet avstyrker ett återinförande av avfallsförbränningsskatten. Trängselskatt i infördes . Överskottet ska användas till väginvesteringar i . beräknas det överskott som kan användas för investeringar uppgå till . I motion Fi15 av m.fl. (s, v, mp) föreslår motionärerna att trängselskatten i utvidgas till Essingeleden för att bidra till finansieringen av en rödgrön Stockholmssatsning och för att effektivisera utnyttjandet av denna vägsträcka. En sådan utvidgning bedöms ge ett årligt överskott om runt . avslog senast under förra motioner om att Essingeleden ska beläggas med trängselskatt (bet. 2008/09:FiU1, yttr. 2008/09:SkU1y). Utskottet anser att bör vidhålla sitt ställningstagande och avstyrker motionen i motsvarande del. Skatterna på vattenkraftverk och kärnkraftverk För vattenkraftverk utgör fastighetsskatten för varje kalenderår av taxeringsvärdet. För taxeringsåren 20072011 är skattesatsen tillfälligt förhöjd till . Regeringen bedömer att fastighetsskatten för vattenkraftverk bör höjas till och att höjningen bör träda i kraft . Höjningen utgör ett bidrag till finansieringen av den slopade revisionsplikten för mindre företag. Regeringen anför att senare års ökande elpris inte har motsvarats av ökade produktionskostnader inom vattenkraften. Höga vinster görs på vattenkraftsproducerad el eftersom andra, och dyrare, produktionstekniker ofta svarar för marginalproduktionen av el. Priset på el bestäms av kostnaden för denna marginalproduktion. Genom en höjd fastighetsskatt på vattenkraftverk beskattas dessa extravinster. Det är viktigt att de möjligheter som finns att effektivisera befintliga vattenkraftverk och att bygga ut sådan vattenkraft som ingår i elcertifikatssystemet tas till vara. Förändringar i fastighetsskatten för vattenkraftverk ska beakta och balanseras utifrån att den önskade effektiviseringen och utbyggnaden av vattenkraften inte motverkas. Den föreslagna sammanlagda höjningen från till innebär högre fasta kostnader för producenterna av el från vattenkraft. I förhållande till nuvarande produktionsvolym beräknas kostnaderna motsvara i genomsnitt per kWh (där beräkningen har beaktat att fastighetsskatten är avdragsgill mot bolagsskatten). På en avreglerad elmarknad får dock, på kort sikt, en höjd fast kostnad inte något genomslag på elpriset. Denna höjning av fastighetsskatten genererar en nettointäkt till statsbudgeten på . Regeringen avser att återkomma till med en proposition med förslag till nu angiven ändring. Ändringen bör träda i kraft . I motion Fi15 av m.fl. (s, v, mp) föreslår motionärerna att fastighetsskatten på vattenkraft höjs med mer än i regeringens förslag . De anför att även skatten på termisk effekt i kärnkraftverk kan öka utan direkt effekt på elpriset och föreslår att skatten höjs från ca per MW och månad till ca per MW och månad. Totalt ger dessa förslag ca . Motionärerna anför att de kommer att säkerställa att den elintensiva industrin inte påverkas negativt av dessa förändringar och anför att de intäkter som dessa förändringar ger är viktiga delar i finansieringen av de investeringar som görs för att skynda på utvecklingen till ett hållbart samhälle. Bland annat finansieras större delen av den satsning som föreslås på att rusta upp och klimatrenovera miljonprogramsområdena. Utskottet delar regeringens bedömning att det finns ett fortsatt och ökat utrymme för att beskatta de övervinster som uppkommer i vattenkraftverken som en följd av att senare års ökande elpris inte har motsvarats av ökade produktionskostnader inom kraftverken och anser att den av regeringen föreslagna nya nivån är lämplig. Motionärernas förslag om en större höjning avstyrks. Utskottet är inte berett att tillstyrka en höjning av skatten på termisk effekt i kärnkraftverk. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag. Höjd stämpelskatt på fastigheter som förvärvas av juridiska personer Stämpelskatt ska betalas till staten vid vissa typer av förvärv, bl.a. köp eller byte, av fast egendom och tomträtter. Enligt 8 § lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter är skatten enligt huvudregeln för varje fullt tusental kronor av egendomens värde när egendomen förvärvas av en juridisk person. Regeringen bedömer att stämpelskatten på förvärv av fastigheter och tomträtter för juridiska personer bör höjas till för varje fullt tusental av egendomens värde. Höjningen utgör ett bidrag till finansieringen av förslaget om slopad revisionsplikt för mindre företag. Regeringen avser att återkomma till med en proposition med förslag till nu angiven ändring. Ändringen bör träda i kraft . I motion Fi15 av m.fl. (s, v, mp) föreslår motionärerna att stämpelskatten för juridiska personer vid förvärv av fastigheter höjs med 1 miljard i stället för . Utskottet delar regeringens bedömning att stämpelskatt på fastigheter som förvärvas av juridiska personer bör höjas som en del i finansieringen av förslaget om slopad revisionsplikt för de mindre företagen. Utskottet avstyrker motionärernas förslag om en större höjning i syfte att finansiera de förslag som motionärerna lagt och som avstyrks av utskottet. Skattefrihet för alkolås i förmånsbilar har som sin mening givit regeringen till känna att alkolås som är monterade i förmånsbilar inte ska påverka värdet av bilförmånen (bet. 2006/07:SkU10, rskr. 2006/07:114). Bakgrunden är bl.a. att ett stort antal personer dör eller skadas i alkoholrelaterade olyckor och att allt därför måste göras för att få bort alkoholpåverkade förare från våra vägar. Regeringen anför att det pågår ett arbete för att få till stånd en ökad användning av alkolås dels genom förbättrade system för alkolås till dömda rattfyllerister och stegvis införande av alkolås i yrkesmässiga person- och godstransporter (alkolåsstrategi), dels genom att inom EU arbetar för alkolås som standard i alla nya privata fordon. arbetar också för en utveckling av teknik som förhindrar att motorfordon kan köras av förare som är påverkade av alkohol eller droger, eller som riskerar att somna. Målsättningen är att sådan teknik blir standard i alla bilar. Regeringen anför att allt måste göras för att få bort alkoholpåverkade förare från våra vägar. kommer att remittera ett förslag om att skattebefria alkolås i förmånsbilar, och regeringen avser att återkomma till i samband med budgetpropositionen . Utskottet anser att det finns skäl att undanta alkolås vid värdering av värdet av en bilförmån och välkomnar därför regeringens ställningstagande i denna fråga. I motion Fi15 av m.fl. (s, v, mp) lägger motionärerna fram ett program för att bekämpa skattefusk. Det handlar om ökat internationellt samarbete i syfte att bekämpa skatteparadis, skatteflykt och penningtvätt, en förändrad sekretesslag, en ökad kontroll över växlings- och factoringbolag och en översyn av reglerna för F-skattsedel. Det ska vidare utredas om penningtvätt ska betraktas som ett separat brott. ska få bättre möjligheter att kontrollera skattebrott. Fler branscher ska omfattas av kraven på personalliggare och ska ha möjlighet att genomföra oannonserade kontroller. I taxibranschen ska det införas krav på redovisningscentraler och arbetsgivare ska gå över till individuell skatteinbetalning så att det blir lättare för att upptäcka när det betalas in för lite i skatt. Därutöver genomförs en översyn av möjligheterna att införa ett entreprenadavdrag och att göra det lättare att utbyta information om brottsmisstänkta. Slutligen föreslår motionärerna att ska tillföras för att stärka arbetet med att bekämpa skattefusk. Enligt utskottets mening är det viktigt att skattereglerna utformas så att de stärker medborgarnas förtroende för skattesystemet och underlättar för dem att göra rätt för sig. Skattefel ska begränsas och skattebrott, skattefusk och skatteundandragande motverkas. Målet om en minskad administrativ börda för företagen måste härvid beaktas. Skattesystemet måste också uppfattas som legitimt därför att det finansierar bra offentlig verksamhet som människor vill betala för. Skatter och avgifter måste ligga på en rimlig nivå. undersökningar visar att det omfattande fusket med skatter och avgifter, och särskilt det utbredda svartjobbandet, har betydande negativa effekter. Det finns ett starkt samband mellan skattefusk och annan ekonomisk brottslighet. En stor andel av ekobrotten handlar om att företag använder svart arbetskraft eller fuskar med skatter och avgifter på annat sätt. De negativa effekterna av skatteundandraganden är många. Förutom att skattebördan vältras över på andra skattskyldiga medför fusket att konkurrensen snedvrids och att seriösa näringsidkare riskerar att slås ut av skattefuskande konkurrenter. Ytterligare effekter vid utnyttjande av svart arbetskraft är bl.a. att sjukpenning och andra ersättningar inte kan beräknas utifrån lönen. Om vissa skattskyldiga kan skjuta över sin del av skatte- och avgiftsbördan på andra rubbas dessutom respekten för den demokratiska beslutsordningen. För att tilliten till rättssamhället ska kunna upprätthållas krävs att skattefusk och ekonomisk brottslighet bekämpas effektivt. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder mot orsakerna till skattefusket. Genom att införa en avdragsrätt för hushållstjänster (RUT-avdrag) och ROT-tjänster och förenkla användningen av denna möjlighet har förutsättningar skapats för att bedriva verksamhet vitt inom en sektor som varit känd för svartarbete och skattefusk. Det bör framhållas att en avgörande fördel med det förenklade HUS-avdraget, som innebär att rabatten lämnas direkt vid köpet, är att får en direktkontakt med de näringsidkare som utför arbetet och på det sättet kan informera om reglerna och även kontrollera att de följs. En rad åtgärder mot avancerade förfaranden har vidtagits. Möjligheten att använda s.k. räntesnurror och att förpacka fastigheter i handelsbolag, det som kallas ask, har t.ex. stängts. Bestämmelserna om beskattning av vissa penninglån har utvidgats till att även omfatta lån från utländska juridiska personer. Det internationella samarbetet mot skatteflykt har fått förnyad kraft med anledning av finanskrisen, och ambitionerna på detta område har kunnat höjas. Ett uttryck för detta är den allt bredare uppslutningen kring kravet på en fullständig öppenhet i samarbete kring skattefrågor. Vid G20:s toppmöte i kom stats- och regeringscheferna överens om att ingripa mot icke samarbetsvilliga jurisdiktioner, t.ex. skatteparadis, och förklarade att de var beredda att tillgripa sanktioner för att skydda sina offentliga finanser och finanssystem. Inom ramen för det nordiska samarbetet bedrivs ett arbete med inriktning på att förmå skatteparadisen att skriva bilaterala avtal med de nordiska länderna, och ett stort antal sådana avtal har ingåtts. Informationsutbytesavtal är viktiga för en effektiv skattekontroll genom att de möjliggör samarbete mellan skattemyndigheterna i de avtalsslutande länderna. För att öka effektiviteten i kontrollarbete har särskilda åtgärder vidtagits. Ett krav på användning av certifierade kassaregister inom kontantbranscherna gäller . Personalliggare har införts inom restaurang- och frisörbranscherna. Frågan om en utvidgning till bygg- och tvätteribranscherna har utretts och övervägs. Regeringen har vidare tillsatt en särskild utredare (dir. 2009:91) med uppgift att ta fram ett förslag om att arbetsgivare m.fl. ska lämna uppgift om lön och skatteavdrag på arbetstagarnivå (månadsuppgift) till den myndighet som utredaren finner lämplig. När det gäller frågan om ett entreprenadavdrag har ett sådant föreslagits i departementspromemorian Ds 2004:43 Byggentreprenadavdrag samt omvänd skattskyldighet (moms). Förslaget remitterades men remissinstanserna ifrågasatte förslagets effektivitet när det gällde att stävja skatteundandraganden. Det blev därför aldrig aktuellt med ett genomförande av förslaget. har genom sin kontrollverksamhet, inte minst inom riksprojektet , avslöjat skattefuskare. En metod för att angripa fusket i taxibranschen undersöks inom som ska redovisa sitt arbete . När det gäller hanteringen av personuppgifter i myndigheternas brottsutredande verksamhet har regeringen lagt fram förslag om en ny polisdatalag. Den nya lagen skapar förutsättningar för ett bättre samarbete mellan de brottsbekämpande myndigheterna genom utökade möjligheter till informationsutbyte. bereds ytterligare förslag som gäller och åklagarväsendet. Enligt utskottets mening är det viktigt att reglerna om F-skatt har en utformning som gör det enkelt att starta och bedriva näringsverksamhet. Det finns därför anledning att iaktta en viss restriktivitet när det gäller önskemål om olika former av begränsningar och regleringar av möjligheten att få F-skattsedel. bör det enligt utskottets mening finnas ett utrymme för förändringar i syfte att komma till rätta med olika former av missbruk. En förutsättning bör dock enligt utskottets mening vara att F-skattsedelns grundläggande funktion inte påverkas negativt. Utskottet kan konstatera att det pågår ett aktivt arbete på flera olika fronter som är inriktat på att komma till rätta med olika former av skattefusk och svartarbete. Mot denna bakgrund ser utskottet inte någon anledning för att rikta tillkännagivanden till regeringen om behovet av olika åtgärder på detta område. När det gäller förslaget om att ska tillföras ytterligare anslag för kontrollarbetet har regeringen i budgetpropositionen anfört att de öppna gränserna och en alltmer globaliserad ekonomi gör att hoten mot skattebasen ökar och att det internationella området kräver att intensifierar sin samverkan med andra myndigheter, såväl svenska som utländska. Det internationella arbetet kräver en särskild struktur och kompetens. Det är därför viktigt att höjer sin kompetens avseende både personal och teknik för att klara av det internationella arbetet. Regeringen har i regleringsbrevet för givit i uppdrag att beskriva de områden inom vilka det sker ett internationellt samarbete och vilka åtgärder som vidtagits för att förstärka samarbetet. ska beskriva hur den information som man får från andra länder tas till vara i myndighetens arbete. Utskottet har i betänkandet 2909/10:SkU35 Internationell skattekontroll behandlat styrelses redogörelse för granskning av effektiviteten i informationsutbyte med andra länder inom den direkta skattens område (RiR 2009:24). konstaterar att det finns en bred samsyn om betydelsen av ett väl fungerande informationsutbyte med andra länder och att det är viktigt att , mot bakgrund av de brister som framkommit, prioriterar den verksamheten mer och förbättrar sin förmåga att upprätthålla informationsutbytets preventiva effekt. Utskottet förutsätter för sin del att noga överväger vilka ytterligare åtgärder som kan och bör vidtas. Utskottet understryker härvid betydelsen av att sådana åtgärder som ger god effekt på skatteinkomsterna prioriteras av och har i ärendet även framhållit att regeringen bör kunna överväga resurstillskott till mot bakgrund av det som framfört. Utskottet anser att frågan om budgetram bör behandlas inom ramen för den ordinarie budgetprocessen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). ekonomiska vårproposition (s, v, mp) (), (), (), (), (), (), () och () anför: Vi rödgröna partier vill investera i en utveckling som gör både samhället och individen friare. För det behöver vi starka offentliga finanser. Välfärden måste sättas före nya stora skattesänkningar. Skatter har vi främst för att finansiera vår gemensamma välfärd. Skattesystemet ska vara likformigt, transparent och enkelt. Möjligheterna till skatteplanering ska minimeras. Genom att kraftfullt bekämpa skattefusk stärker vi välfärden och skapar rättvisa konkurrensvillkor för företagen. Skattesystemet ska vara rättvist. Utformningen av skattepolitiken måste ta hänsyn till kvinnors och mäns olika inkomster och ekonomiska villkor i övrigt i syfte att utjämna de ekonomiska skillnaderna. Vår gemensamma syn innebär att skatt ska betalas efter bärkraft och välfärd fördelas efter behov. Skatternas utformning ska främja en hög sysselsättning och en ökad hållbar tillväxt. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade generella välfärden. De förändringar av skattepolitiken som vi i det rödgröna samarbetet föreslår kommer att göra skattesystemet rättvisare och enklare och därmed mer effektivt. Den borgerliga regeringen ärvde ett överskott i de offentliga finanserna på . Detta överskott har förbytts i ett stort underskott. Trots det försämrade läget i de offentliga finanserna har regeringen fortsatt att låna till skattesänkningar. Totalt sett har regeringen sänkt skatterna med . planerar regeringspartierna skattesänkningar på ytterligare nästa mandatperiod. Regeringen har motiverat sin skattepolitik med att ökade skillnader mellan dem som arbetar och dem som inte arbetar skapar fler jobb. Men så har inte blivit fallet. Tvärtom har sysselsättningsgraden minskat och arbetslösheten ökat sedan regeringen tillträdde. har inkomstklyftorna i ökat. Den borgerliga regeringens skattepolitik har kraftigt fördjupat klyftorna. Den rikaste tiondelen har fått nästan lika mycket som av folket har fått tillsammans. Den procent som tjänar mest har fått nästan lika mycket som av folket. Det är fel politik för . Det skapar inga nya jobb utan bara ökade klyftor. Vi vet att blir starkare om klyftorna i samhället minskar. Skattepolitiken ska bidra till ökad jämlikhet. Pensionärer ska inte beskattas hårdare än löntagare. Pension är inget bidrag utan uppskjuten lön. Vi menar att diskrimineringen av pensionärer inte leder till fler jobb. En väl fungerande arbetslinje kräver att det både ska löna sig att arbeta och att ha arbetat. Vi vill sänka skatten för breda pensionärsgrupper. Alla pensionärer med en inkomst upp till ca får en större skattesänkning med vårt rödgröna förslag än med regeringens förslag. Skatten för pensionärer sänks genom att grundavdraget för pensionärer höjs. Totalt kostar förslaget , inklusive regeringens förslag. Vi rödgröna partier menar att olika typer av inkomst av tjänst ska beskattas lika. Det är inte rimligt att den som är föräldraledig eller den som har gått i pension och redan har gått ned i inkomst ska behöva betala en högre skatt än den som jobbar och har samma inkomst. Därför avsätter vi i den här budgeten som finansieras genom att förvärvsavdraget växlas ned med . En modell kan vara att höja grundavdraget för personer upp till och anpassa skiktgränsen så att förslaget är neutralt för den statliga inkomstskatten. Denna modell innebär dock att personer som t.ex. är sjuka delar av året och jobbar inte får ta del av skattesänkningen. Vi vill att även de som har inkomst från våra trygghetsförsäkringar under delar av året ska få ta del av skattesänkningen. Därför kommer vi i regeringsställning att se över hur en sådan modell kan utformas. Med en sådan modell får en långtidsarbetslös person ca i sänkt skatt. Fortsatta steg för att nå en mer likformig beskattning ska tas under nästa mandatperiod. Det innebär att steg ska tas för att skillnaden i beskattning mellan löntagare och andra grupper, exempelvis föräldralediga, arbetslösa och sjuka, ska minska. Sedan den borgerliga regeringen förändrade a-kassan har många fått sina avgifter till a-kassan höjda med . har ersättningen försämrats. Vårt förslag är att kostnaden för alla sänks till ca genom en skattereduktion. Differentieringen tas därmed bort. Den sänkta kostnaden för a-kassan finansieras genom en nedskalning av förvärvsavdraget. För löntagarkollektivet tar skatteförslagen ut varandra. Förändringen slår dock olika för olika individer, beroende på inkomst och på hur hög a-kasseavgiften är. A-kassemedlemmar med låga inkomster och höga avgifter tjänar mest. Detta ska genomföras . Löntagarna betalar sina medlemsavgifter i fackliga organisationer med beskattade pengar. En del av arbetsgivarnas medlemsavgifter till arbetsgivarorganisationerna betalas däremot med oskattade medel. Detta utgör en principiell orättvisa på arbetsmarknaden. Den svenska modellen är beroende av starka parter på ömse sidor. Vi vill därför se över möjligheten att skapa en skattemässig neutralitet mellan avgifter till arbetsgivar- och löntagarorganisationer. Vi är överens om att avskaffa avdraget för hushållsnära tjänster (RUT-avdraget). För att skapa förutsättningar för branschen att anpassa sin verksamhet föreslår vi att avskaffandet sker . Vi föreslår ett utvidgat ROT-avdrag. Vi vill utvidga dagens avdrag med en extra klimatbonus för radhus, villor, ägarlägenheter och bostadsrättsföreningar som genomför energieffektiviseringar. Vi vill också att ROT-avdraget ska omfatta flerfamiljshus och föreslår därför ett nytt ROT-stöd med klimatprofil för alla flerfamiljshus som totalrenoveras förutsatt att renoveringen leder till minskad energianvändning. Med detta stöd kommer 40 000 till 50 000 lägenheter i flerfamiljshus, primärt miljonprogram hyreshus och bostadsrättsföreningar att kunna totalrenoveras . Vi vill begränsa ROT-avdraget till fastigheter i . Vi vill också att avdraget ska vara tidsbegränsat eftersom man då uppnår störst konjunkturstabiliserande effekt. Vi kommer dock att behålla ROT-avdraget så länge det behövs för att bekämpa jobbkrisen. Totalt föreslår vi att det tillförs från och därefter 2012 för ett brett ROT-program som både rymmer en vidgning av det ROT-avdrag regeringen infört och dessutom en stor satsning på att totalrenovera flerfamiljshus i miljonprogrammen. Sammanlagt bedöms detta skapa omkring 15 000 fler jobb. skolor har stora behov av renoveringar. På grund av krisen är arbetslösheten i byggbranschen hög. Det finns ett gyllene tillfälle att sätta igång och tidigarelägga renoveringsprojekt som såväl skapar nya jobb som leder till bättre arbetsmiljö för lärare och elever och minskar energianvändningen i våra skolor. Vi rödgröna föreslår därför att det inrättas en skol-ROT. Avdraget ger skolorna maximalt av arbetskostnaderna tillbaka. För att få ta del av avdraget krävs att renoveringarna minskar energianvändningen . Det motsvarar samma regelverk som omfattar totalrenoveringar av flerfamiljshus. Alla skolor ska ha samma förutsättningar att kunna få del av stödet. Vi avsätter för skol-ROT 2011 och 2012. Vi menar att den som har miljoninkomster inte behöver något förvärvsavdrag. Regeringens orättvisa politik har kraftigt gynnat dem som tjänar mest. Det har inte skapat jobb utan i stället ökat ojämlikheten och underskotten i de offentliga finanserna.