yttr · GX05SkU3y · 2010-06-01 00:00:00 — 2009/10:SkU3y ekonomiska vårproposition har gett övriga utskott tillfälle att yttra sig över förslagen ekonomiska vårproposition och motion Fi15 av m.fl. (s, v, mp). I yttrandet tillstyrker utskottet regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken till den del de avser skatteområdet. Utskottet avstyrker motionärernas förslag. Utskottets ställningstagande innebär bl.a. följande. Skatten för pensionärer sänks i ett tredje steg med . De mindre företagens administrativa börda minskas genom slopad revisionsplikt. Åtgärden delfinansieras genom en höjning av fastighetsskatten för vattenkraftverk och en höjning av stämpelskatten vid juridiska personers förvärv av fastigheter och tomträtter. Möjligheten till kontantredovisning av mervärdesskatt utvidgas. De skattemässiga förutsättningarna för biogas och landansluten el till fartyg i hamn förbättras. Ett förslag om att installation av alkolås inte ska höja en förmånsbils värde kommer att läggas fram i anslutning till budgetpropositionen . I en avvikande mening (s, v, mp) avstyrks regeringens förslag och tillstyrks förslagen i motion Fi15 av m.fl. (s, v, mp). Regeringen föreslår att godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Regeringen anför att är på väg ur den värsta internationella ekonomiska krisen sedan depressionen . En djup global lågkonjunktur med fallande produktion, minskad internationell handel och hög arbetslöshet utlöstes av ansvarslös hantering av riskfyllda finansiella affärer och brister i regelverk och tillsyn. De flesta av världens länder påverkades och kraftigt. , som är ett litet och handelsberoende land, drabbades av ett BNP-fall på . Regeringen har både före och under krisen satt arbetslinjen och jobben främst. Genom en ansvarsfull finanspolitik och starka offentliga finanser har krisen kunnat mötas med en bred och kraftfull politik för att stabilisera finansmarknaderna, dämpa fallet i produktionen och sysselsättningen samt värna välfärdens kärna. Tack vare starka position före krisen har regeringen kunnat föra den mest expansiva politiken inom OECD-området utan att äventyra de offentliga finanserna. Åtskilligt pekar på att kan komma att klara krisen bättre än många andra länder. Sammantaget har konjunkturutsikterna förbättrats för sedan budgetpropositionen presenterades. En högre tillväxt väntas föra gradvis ur krisen. Risken för en mer dämpad utveckling kvarstår dock. En viktig uppgift för politiken är att vårda återhämtningen, förstärka jobbpolitiken och säkra att flaskhalsar inte hindrar en stark och snabb sysselsättningstillväxt. Arbetslösheten har ökat i krisens spår, och det är centralt i regeringens politik att hindra att den biter sig fast på en hög nivå. Det handlar särskilt om att fånga upp personer som står långt från arbetsmarknaden. Krisen har slagit hårt, framför allt mot vissa grupper. Det handlar om pensionärer men också om barnfamiljer. Det är viktigt att dessa grupper inte halkar efter. Det är även viktigt att villkoren för företagande förbättras och att konkurrenskraften och produktiviteten i näringslivet stärks. En viktig utgångspunkt för politiken är att det offentliga sparandet ska uppvisa överskott på av BNP i linje med överskottsmålet då ekonomin och resursutnyttjandet normaliserats. Om ekonomin utvecklas svagare än enligt regeringens bedömning, är beredskapen hög att vidta nya kraftfulla åtgärder för att ytterligare stödja återhämtningen. Regeringen prioriterar nu att minska krisens ofärdseffekter. Hushåll och företag har drabbats hårt. Människor har förlorat jobbet och blivit arbetslösa, andra har fått sänkta inkomster. Regeringen genomför ytterligare satsningar på fler och växande företag och ökad produktivitet. Regeringen föreslår att skattesänkningen för pensionärer förstärks med ytterligare . Pensionärerna är en av de grupper som påverkats mest av finanskrisen och den efterföljande lågkonjunkturen. Balanseringen av ålderspensionssystemet tillsammans med den svaga utvecklingen av inkomstindex leder till sänkta pensioner , och förväntas inkomstpensionerna sjunka ytterligare. Det kommer att dröja åtminstone till 2013 innan inkomstpensionerna överstiger nominella nivå. Det finns därför goda skäl att förstärka pensionärernas ekonomi genom ytterligare en skattesänkning. Därmed ökar de disponibla inkomsterna för de flesta pensionärshushållen. Skattesänkningen utformas så att den inte ska motverka arbetslinjen som den största procentuella sänkningen går till de pensionärer som har lägst inkomst. Den träder i kraft . Revisionsplikten för mindre företag slopas i syfte att minska företagens administrativa börda. Reformen utgör en stor regelförenkling för mindre företag som så långt som möjligt själva ska få avgöra vilka tjänster de behöver för sin organisation och förvaltning. Genom den minskade administrativa bördan frigörs resurser i företagen som kan användas för att utveckla kärnverksamheten. Reformen beräknas medföra offentligfinansiella kostnader om . Skattebortfallet är dock svårbedömt, och uppskattningen är påtagligt osäker. Regeringen kommer därför att följa genomförandet av reformen noga och utvärdera dess effekter. Som en del av en sådan utvärdering kommer regeringen att analysera om fördelarna med att slopa revisionsplikten för ännu fler företag är större än nackdelarna och i det sammanhanget också överväga att ta ytterligare steg. Därutöver avser regeringen att genomföra en förenkling av momsredovisningen. Regeringen avser att finansiera de lägre intäkter som uppstår till följd av förslaget om slopad revisionsplikt genom en höjning av fastighetsskatten för vattenkraftverk samt en höjning av stämpelskatten vid juridiska personers förvärv av fastigheter och tomträtter. Höjd skatt på vattenkraft är en åtgärd som i första hand bärs av vinsterna hos kraftproducenterna och inte av konsumenterna genom höjda elpriser. Regeringen kommer att noga följa utvecklingen och även fortsättningsvis säkra förutsättningen för småskalig vattenkraftsproduktion. Regeringen har lagt fram förslag om bättre skattemässiga förutsättningar för biogas och landansluten el till fartyg i hamn. Vidare bedömer regeringen att alkolås inte bör höja värdet av förmånsbilar. kommer att remittera ett förslag om att skattebefria alkolås i förmånsbilar, och regeringen avser att återkomma till i samband med budgetpropositionen . Regeringen anför att väg ur krisen handlar om att vårda återhämtningen, förstärka jobbpolitiken och värna de offentliga finanserna. Genom att återvända till överskott i de offentliga finanserna kan möta nya kriser från en stark position. Genom att fortsätta att stärka arbetslinjen, förbättra villkoren för att anställa, starta och driva företag samt att fortsatt värna välfärden förs ur krisen som villkoren för varaktigt högre tillväxt och sysselsättning förbättras. Genom att stödja dem som särskilt träffats av krisen håller vi ihop . De reformer som genomförts för att få fler i arbete och färre i utanförskap, inklusive de nu aktuella reformerna, bedöms öka antalet arbetade timmar med motsvarande ca 225 000 årsarbetskrafter, varav ca 200 000 utgör en effekt av genomförda strukturreformer. Jobbskatteavdraget bedöms stå för cirka hälften av denna ökning. I motion Fi15 av m.fl. (s, v, mp) föreslår motionärerna att fattar beslut om de riktlinjer för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken och skattepolitiken som utvecklas i motionen samt begär att regeringen återkommer med vissa förslag. Motionärerna anför att skatterna främst ska finansiera vår gemensamma välfärd. Skattesystemet ska vara likformigt, transparent och enkelt. Möjligheterna till skatteplanering ska minimeras. Genom att kraftfullt bekämpa skattefusk stärks välfärden och skapas rättvisa konkurrensvillkor för företagen. Skattesystemet ska vara rättvist och hänsyn måste tas till kvinnors och mäns olika inkomster och ekonomiska villkor i övrigt så att de ekonomiska skillnaderna utjämnas. Skatt ska betalas efter bärkraft och välfärd fördelas efter behov. Skatternas utformning ska främja hög sysselsättning och ökad hållbar tillväxt. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade generella välfärden. Motionärerna anför att de förändringar som föreslås kommer att göra skattesystemet rättvisare och enklare, och därmed mer effektivt. Motionärerna anför att skatterna måste medverka till ett bättre klimat för entreprenörskap och att arbetet för att bekämpa regelkrångel måste prioriteras. Småföretagens villkor ska förbättras. Motionärerna vill förbättra kapitalbildningen för små företag, bl.a. genom att ett riskkapitalavdrag införs. Motionärerna lägger fram flera förslag som rör jobbskatteavdraget. Jobbskatteavdraget reduceras med i syfte att finansiera en utjämning av medlemsavgiften till a-kassa. Vidare införs en avtrappning av jobbskatteavdraget vid inkomster . Detta beräknas öka statens inkomster med . Motionärerna föreslår vidare att jobbskatteavdraget reduceras med i syfte att finansiera en motsvarande sänkning av skatten på de inkomster som inte berättigar till jobbskatteavdrag. En modell som motionärerna överväger är att höja grundavdraget för personer upp till och anpassa skiktgränsen så att förslaget är neutralt vid uttaget av statlig inkomstskatt. Motionärernas avsikt är att ta fortsatta steg mot en mer likformig beskattning under nästa mandatperiod. Sammantaget innebär motionärernas förslag att jobbskatteavdraget initialt reduceras med ca . Motionärerna föreslår att pensionärernas grundavdrag ska höjas mer än enligt regeringens förslag. Vid en inkomst på höjs grundavdraget med ca enligt regeringens förslag och ca enligt motionärernas förslag. Förslagen omfattar samma inkomstskikt. Regeringens höjning bedöms kosta och motionärernas . Reseavdraget höjs med 2011 och och 2012 som en kompensation för den höjning av skatten på drivmedel som föreslås. Motionärerna anför att systemet med reseavdrag bör reformeras i syfte att gynna kollektiva transporter. En modell kan vara ett färdmedelsneutralt avståndsbaserat reseavdrag. Motionärerna inför en skattereduktion som sänker medlemsavgiften till a-kassa till för alla. Åtgärden finansieras genom att jobbskatteavdraget reduceras. Växlingen har av beräknats uppgå till ca . Motionärerna kommer att se över möjligheten att skapa en skattemässig neutralitet mellan medlemsavgifter till arbetsgivar- och löntagarorganisationer. Motionärerna avskaffar avdraget för hushållsnära tjänster, RUT-avdraget. För att skapa förutsättningar för branschen att anpassa sin verksamhet föreslås att avskaffandet sker . Motionärerna föreslår att ROT-avdraget förändras. En extra klimatbonus införs för radhus, villor, ägarlägenheter och bostadsrättsföreningar som genomför energieffektiviseringar. Avdraget begränsas till fastigheter i . Ett nytt ROT-stöd med klimatprofil införs för flerfamiljshus som totalrenoveras, förutsatt att renoveringen leder till att energianvändningen minskar med . ROT-avdraget tidsbegränsas för att förstärka dess konjunkturstabiliserande effekt, men behålls så länge det behövs för att bekämpa jobbkrisen. Totalt föreslår motionärerna att det avsätts för och . Sammantaget bedöms detta skapa omkring 15 000 fler jobb. Motionärernas ROT-stöd ska även omfatta renovering av skolor. I denna del avsätts 200 miljoner 2011 och 400 miljoner 2012. Motionärerna anför att bestämmelserna om uttagsbeskattning utgör ett problem för vindkooperativen och föreslår att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att lösa vindkooperativens problem. Utredningen kan exempelvis titta på begreppet marknadspris som tillämpas vid uttagsbeskattningen och på avdraget för vindkraftskooperativens utdelning. Motionärerna kommer att utforma den samlade beskattningen av fastigheter på ett sätt som bidrar till att skapa ett bättre fördelningspolitiskt skattesystem. Villor med ett marknadsvärde över ca 6 miljoner (dvs. ett taxeringsvärde om 4,5 miljoner eller mer) kommer att få höjd skatt. utvidgas den nuvarande begränsningsregeln så att fler med små inkomster får sänkt fastighetsskatt. Fastighetsskatten för hyresfastigheter och bostadsrättsföreningar sänks. Neutraliteten mellan olika boendeformer utreds och åtgärder vidtas. Skatteräntan på uppskov och begränsningen av möjligheten till uppskov tas successivt bort, givet att det statsfinansiella läget så tillåter och att det finansieras på ett fördelningspolitiskt acceptabelt sätt. Härigenom ökar rörligheten på bostadsmarknaden. I ett första steg tas skatteräntan bort på uppskov . En utredning tillsätts som ser över systemet med uppskov och hur det kan säkerställas att uppskoven betalas in. Motionärerna föreslår att förslag om att fastighetsavgift ska tas ut per studentkorridor i stället för per rum ska genomföras. Motionärerna avser att utreda hur skatten på förmögna kan öka. De anför att det inte är realistiskt att återinföra förmögenhetsskatten i sin tidigare form men att det finns ett behov av att de med stora förmögenheter ska bidra mer. Utgångspunkten för utredningen är att de skattehöjningar som genomförs ska ha begränsade samhällsekonomiskt negativa effekter, ha en likadan eller en bättre fördelningspolitisk profil, samt ge i intäkter, vilket är hälften av vad förmögenhetsskatten skulle ha inbringat. Koldioxidskatten höjs med per kg koldioxid 2011 och med ytterligare per kg koldioxid 2012. Detta motsvarar respektive i bensinpris i konsumentledet. Motionärerna bedömer att koldioxidskatten, utöver den befintliga indexeringen, endast ska höjas i två steg , 2011 och 2012. Därefter kommer effekten av skatten att utvärderas och en samlad bedömning att göras av om det krävs ytterligare investeringar eller förändringar av de ekonomiska styrmedlen för att klimatmålen ska kunna nås. Indexeringen av koldioxidskatten ska ses över för att kunna justeras efter 2014. En kilometerskatt på tunga lastbilstransporter införs 2013 och ska användas för att finansiera investeringar i infrastruktur. Hänsyn ska tas till skogsindustrin som saknar alternativ till transport på väg. En möjlig lösning för detta är att geografiskt differentiera skatten. Skatten ska ligga på den nivå och Klimatberedningen föreslagit, dvs. per kilometer prisläge. Detta ger en inkomst på ca . Motionärerna anför att beskattningen av fordon behöver utformas på ett sätt som har större miljöstyrande effekt. Fordon med låga utsläpp ska gynnas och bilar med höga utsläpp ska betala mer. En modell som bör prövas är en nybilsskatt/bonus, som gynnar miljöfordon och beskattar fordon med större påverkan på miljön hårdare. kommer koldioxidrelateringen av fordonsbeskattningen att skärpas. Vidare utreds hur förmånsbeskattningen kan reformeras så att inköp av fordon med låga utsläpp gynnas bättre än . För att dämpa effekten av den höjda koldioxidskatten på kollektivtrafiken ska fordonsbeskattningen på bussar sänkas med . Motionärerna höjer skatterna på alkohol och tobak med totalt . Effekten är att en flaska vin som kostar ökar i pris med och en flaska sprit ökar med ca . Ett paket cigaretter ökar i pris med och en dosa snus ökar med . Motionärerna föreslår att skatten på handelsgödsel återinförs och tillförs jordbruksnäringen. Fastighetsskatten på vattenkraft höjs med mer än i regeringens förslag . Skatten på termisk effekt i kärnkraftverk höjs från ca per MW och månad till ca per MW och månad. Detta ger en inkomst på . Totalt ger dessa förslag ca . Motionärerna kommer att säkerställa att den elintensiva industrin inte påverkas negativt av dessa förändringar och anför att de intäkter som dessa förändringar ger är viktiga delar i finansieringen av de investeringar som görs för att skynda på utvecklingen till ett hållbart samhälle. Bland annat finansieras större delen av sen satsning som görs på att rusta upp och klimatrenovera miljonprogramsområdena. En skatt införs på fluorerade kolväten i stora kyl-, frys- och luftkonditioneringsanläggningar. Miljöskatten på avfallsförbränning återinförs och en grundlig analys av mål- och medelseffektivitet för avfallspolitiken genomförs. Motionärerna höjer stämpelskatten för juridiska personer vid förvärv av fastigheter med 1 miljard i stället för enligt regeringens aviserade förslag. Trängselskatten i utvidgas till Essingeleden för att bidra till finansieringen av en rödgrön Stockholmssatsning och för att effektivisera utnyttjandet av denna vägsträcka. En sådan utvidgning bedöms ge ett årligt överskott om runt . Motionärerna lägger fram ett program för att bekämpa skattefusk. Det handlar om ökat internationellt samarbete i syfte att bekämpa skatteparadis, skatteflykt och penningtvätt, en förändrad sekretesslag, en ökad kontroll över växlings- och factoringbolag och en översyn av reglerna för F-skattsedel. Det ska vidare utredas om penningtvätt ska betraktas som ett separat brott. ska få bättre möjligheter att kontrollera skattebrott. Fler branscher ska omfattas av kraven på personalliggare, och ska ha möjlighet att genomföra oannonserade kontroller. I taxibranschen ska det införas krav på redovisningscentraler och arbetsgivaren ska gå över till individuell skatteinbetalning, så att det blir lättare för att upptäcka när det betalas in för lite i skatt. Därutöver genomförs en översyn av möjligheterna att införa ett entreprenadavdrag och att göra det lättare att utbyta information om brottsmisstänkta. Motionärerna tillför för att bekämpa skattefusk. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är viktigt att skattepolitiken bidrar till att få fler i arbete. Fler människor i arbete är en förutsättning för fortsatta sunda offentliga finanser och en stark svensk ekonomi med en välfärd som håller hög kvalitet. Genom en ansvarsfull finanspolitik och starka offentliga finanser har den globala finansiella krisen kunnat mötas med en bred och kraftfull politik. Den har stabiliserat finansmarknaderna, dämpat fallet i produktionen och sysselsättningen samt värnat välfärdens kärna. Tack vare starka position före krisen har regeringen kunnat föra den mest expansiva politiken inom OECD-området utan att äventyra de offentliga finanserna. har enligt flera oberoende studier klarat krisen bättre än det stora flertalet andra länder. Utskottet vill framhålla de riktlinjer för skattepolitiken som har antagit (prop. 2007/08:100 avsnitt 5.3, bet. 2007/08:FiU20). Enligt fem hållpunkter ska skattereglerna utformas så att de bidrar till goda förutsättningar för varaktigt hög sysselsättning och till goda villkor för företagande och investeringar. Därigenom säkerställs att målen om en generell och rättvist fördelad välfärd uppnås. Skattereglerna ska vidare utgöra effektiva ekonomiska styrmedel på t.ex. miljöområdet och till förmån för folkhälsan samt främja ett legitimt och rättvist skattesystem. Genom goda villkor för företagande i ska investeringar uppmuntras och även utländska företag attraheras att lokalisera verksamhet. Goda villkor ska också gälla för svenska företags investeringar i utlandet. Riktlinjerna innebär också att skattepolitiken ska utformas så att fem allmänna krav som ställs på de svenska skattereglerna i en globaliserad värld tillgodoses. Dessa krav innebär bl.a. att skattereglerna ska utformas så att de kan finansiera offentliga utgifter på ett hållbart sätt. Vidare ska de vara generella. Existerande särregler (skatteutgifter) ska löpande prövas för att förenkla systemet. Reglerna ska även skapa finansiellt utrymme för att sänka strategiska skattesatser. De ska vara hållbara och kunna försvaras i ett EU-rättsligt perspektiv. Vidare ska beskattning ske i nära anslutning till inkomsttillfället. På inkomstskatteområdet bör olika inslag av s.k. uppskjuten beskattning undvikas. Arbetet med att förenkla skattereglerna (minskad administrativ börda) ska drivas vidare. Med utgångspunkt från de av fastlagda riktlinjerna för skattepolitiken har villkoren för att starta, driva och utveckla företag stärkts genom åtgärder på flera olika politikområden. På skatteområdet har genomförts flera skattesänkningar för företag som lagändringar vidtagits i syfte att stoppa viss avancerad skatteplanering. Skattelättnaderna innebär bl.a. att bolagsskatten, liksom expansionsfondsskatten för småföretagen, har sänkts från till . Dessa skattesänkningar hade sin bakgrund i önskemål att förbättra villkoren för lokalisering av företag till , för investeringar i och för redovisning av inkomster i och därmed att förstärka den svenska skattebasen. En mycket betydelsefull åtgärd för att främja tillgången på kapital inte minst för de mindre företagen är beslutet efter regeringsskiftet att slopa förmögenhetsskatten. Därmed försvann en skatt som till följd av oenhetliga värderingsregler och många undantag även skapade kryphål som uppmuntrade till skatteplanering och orationella transaktioner. Skatten utvecklades därigenom till att för många närmast bli frivillig som den genom sitt sätt att verka skadade samhällsekonomin. En rad förbättringar i 3:12-reglerna för fåmansföretag har genomförts . Sänkta socialavgifter, förbättrade avskrivningsregler och förenklade redovisningsregler på momsområdet för små företag är andra reformer. Förutsättningarna för att driva inte minst riskkapitalverksamhet med hjälp av handelsbolag har förbättrats genom att handelsbolagen införlivades i systemet med skattefrihet för kapitalvinst och utdelning på näringsbetingade andelar. Detta har inneburit att skatteplanering motverkas, vilket förbättrar konkurrenssituationen för företag som inte ägnar sig åt avancerad skatteplanering. Genom förslag utanför skatteområdet har förbättringar genomförts för att öka tryggheten för företagare och att göra det mindre riskfyllt att starta nya företag. Viktigt för företagandet är också den sänkning av skatteuttaget på löneinkomster och inkomst av enskild näringsverksamhet för framför allt låg- och medelinkomsttagare, dvs. jobbskatteavdraget, som har genomförts i fyra steg fr.o.m. . Jobbskatteavdraget bidrar tillsammans med andra åtgärder till att göra det mer lönsamt att jobba, att stanna kvar i arbetslivet efter uppnådd pensionsålder och göra det billigare för företagen att anställa. Den sänkta arbetsgivaravgiften, och då inte minst den kraftigt sänkta för ungdomar, bidrar till att fler kommer i arbete. De förändringar av skattereglerna för företagande som genomförts under den innevarande mandatperioden bör ses som en viktig inledning på ett målmedvetet förändringsarbete för att ge människor goda förutsättningar att starta och utveckla företag som kan bidra till en varaktigt hög sysselsättning i landet. Grundläggande är här enligt utskottets mening att med olika åtgärder främja tillgången på kapital i tidiga investeringsskeden. Det är därför angeläget att pröva vilka skatteincitament som kan vara verkningsfulla för att stärka tillgången på riskvilligt kapital. Regeringen har bl.a. i de budgetpropositioner som den har lämnat redovisat inriktningen av det utrednings- och beredningsarbete som bedrivs i syfte att förbättra företagsklimatet och underlätta en hög investeringsnivå och en snabb produktivitetsutveckling. En företagsskatteutredning ska fortsätta med att undersöka olika möjligheter att stimulera tillgången på riskkapital i bolagssektorn och därmed även göra villkoren mera lika för investeringar som finansieras med eget kapital respektive lånat kapital. I arbetet med att utforma politiken för den kommande mandatperioden ska arbetslinjen fortsatt stå i fokus. Inriktningen är full sysselsättning och fortsatt minskat utanförskap. Alla som kan ska ges chansen att delta i arbetslivet. Så kan klyftorna minskas och välfärden finansieras. Förutsättningarna för produktion och jobb ska förbättras i hela . Den avgörande frågan för svensk ekonomi är när i återhämtningen jobben kommer och hur länge arbetslösheten kan minska utan att flaskhalsar uppstår som dämpar sysselsättningsökningen. Det är avgörande att återhämtningen får genomslag på sysselsättningen i näringslivet.