yttr · GX05FiU7y · 2010-03-19 00:00:00 — 2009/10:FiU7y styrelses redogörelse om utsläppsrätter styrelses redogörelse om utsläppsrätter Till miljö- och jordbruksutskottet Miljö- och jordbruksutskottet har beslutat att bereda finansutskottet tillfälle att yttra sig över styrelses redogörelse om hanteringen och rapporteringen om utsläppsrätter (redog. 2009/10:RRS16). anser att miljö- och jordbruksutskottet bör föreslå ett tillkännagivande till regeringen. Regeringen bör redovisa sin bedömning av hur värdet av utsläppsrätterna bäst kan uppskattas och hur stort värdet av det svenska överskottet kan vara. Vidare anser utskottet att regeringen bör underställa frågan om hur överskottet av utsläppsrätter ska hanteras. har granskat regeringens och de ansvariga myndigheternas rapportering och hantering av nationella innehav och kommande överskott av utsläppsrätter (Kyotoenheter). Resultatet av granskningen redovisas i rapporten Vad är utsläppsrätter värda? Hanteringen och rapporteringen av Kyotoenheter (RiR 2009:21). Rapporten publicerades och anmäldes i finansutskottet . Enligt Kyotoprotokollet har rätt att öka utsläppen . nationella delmål är däremot en minskning . Med nuvarande åtgärder kommer att minska utsläppen av växthusgaser med för perioden . Enligt granskningen väntas det faktiska överskottet, jämfört med åtagande enligt Kyotoprotokollet, uppgå till drygt koldioxidekvivalenter , vilket är mer än de årliga utsläppen från landets privatbilism. Det sammanlagda värdet av hela överskott är svårt att skatta, men vid en eventuell försäljning kan värdet komma att uppgå till för hela perioden . Den del av överskottet som återstår om nationella delmål ska uppnås kan uppgå till . Enligt Kyotoprotokollet kan ett överskott annulleras, sparas eller säljas. Om en försäljning skulle ske får köparen göra motsvarande utsläpp. Den parlamentariskt sammansatta Klimatberedningen erinrade om att uppfyllelsen av nationella delmål till 2012 måste räknas bort från överskottet (Klimatberedningen SOU 2008:24 s. 377). Beredningen ansåg att överskott av Kyotoenheter därutöver delvis bör säljas och delvis bör annulleras (eller makuleras, med Klimatberedningens ordval, SOU 2008:24 s. 382). I det fall överskottet säljs bör intäkterna användas till klimatrelaterade åtgärder i eller andra länder. Beredningen anser att utsläppsminskningarna från dessa åtgärder ska vara större än vad utsläppsenheterna motsvarar. samlade bedömning är att det råder brist på transparens i rapporteringen av samlade innehav och kommande överskott av utsläppsrätter. Regeringen har inte underställt frågan om hur ska hantera det kommande överskottet av utsläppsrätter. Statsmakterna har inte heller uttalat någon avsikt när det gäller hanteringen av överskottet. Det råder också brist på information om hur hanteringen av överskottet påverkar det nationella klimatmålet. Det finns vidare brister i rapporteringen från och om olika aspekter på utsläppsrätterna. Frånvaron av ett beslut om hanteringen av kommande överskott bidrar till att berörda myndigheter och departement har olika uppfattning om hur det nationella klimatmålet ska nås. anför att enligt regeringsformen har regeringen endast rätt att använda statens medel på de sätt som bestämmer. Eftersom överskottet av utsläppsrätter har ett, troligen omfattande, finansiellt värde bedömer att det faller inom ramen för finansmakt. Därmed bör regeringen underställa frågan om hanteringen av överskottet av utsläppsrätter. Detta bör ske när det framkommer att ett överskott är troligt. Karaktären av och detaljeringsgraden i det ställningstagande regeringen underställer beror bl.a. på dess sakinnehåll, t.ex. om regeringen föreslår försäljning eller inte, framhåller . Det väsentliga utifrån finansmakt är att den principiella inriktningen av hanteringen ska underställas . Bland rekommendationer till regeringen finns följande: Redovisa samlade nationella innehav av olika typer av utsläppsrätter och dessas skattade värde till , t.ex. i årsredovisningen för staten. Underställ ett förslag till beslut om hantering av det kommande överskottet av utsläppsrätter. För det fall regeringen har för avsikt att skjuta upp ett sådant beslut bör informeras. Se till att allmänheten får samlad information om totala innehav av utsläppsrätter, kommande överskott av dessa samt betydelsen av hanteringen för det nationella klimatmålet och dess delmål . Rekommendationerna till och går ut på att rapporteringen om utsläppsrätterna i olika avseenden ska förbättras. har valt lämna en redogörelse till med anledning av granskningsrapporten. Styrelsen understryker vikten av att uppfyller sina åtaganden enligt Kyotoprotokollet, men också att mer ambitiösa delmål för 20082012 ligger fast. Styrelsen vill också framhålla vad som framkommit i granskningen om att överskottet av utsläppsrätter troligen har ett stort finansiellt värde som kan hanteras på olika sätt. Av granskningen framgår också olika alternativa sätt att använda överskottet på och vilken inverkan respektive alternativ kan ha på huruvida klimatmålen nås och på statsfinanserna. En redovisning från regeringen vad avser samlade nationella innehav av olika typer av utsläppsrätter och det förväntade kommande överskottet av utsläppsrätter bör vara av intresse för . Även en redovisning av hur framtida överskott av utsläppsrätter ska hanteras och effekterna av detta bör vara av intresse. Styrelsen förutsätter att regeringen lämnar en sådan redovisning till . En motion har väckts med anledning av redogörelsen, kommittémotion MJ1 av m.fl. (s). Motionärerna ställer sig bakom uppmaningen från om ett klargörande om hur regeringen tänker agera i fråga om överskottet. Motionärerna motsätter sig också en eventuell försäljning av överskottet som skulle göra att inte möter det av beslutade delmålet. I motionen föreslås ett tillkännagivande till regeringen om vad som anförs i motionen om hanteringen av överskottet. kan inledningsvis konstatera att iakttagelser är viktiga. Genom granskningen aktualiseras angelägna frågor som ännu inte har fått tydliga svar, t.ex. hur beslut om disposition av överskottet bör fattas och hur mycket utsläppsrätter är värda. När det gäller omfattningen av överskottet av utsläppsrätter noterar utskottet att den parlamentariskt sammansatta Klimatberedningen erinrade om att uppfyllelsen av nationella delmål till 2012 måste räknas bort från överskottet (Klimatberedningen SOU 2008:24 s. 377). Vidare understryker vikten av att uppfyller sina åtaganden enligt Kyotoprotokollet, men också att mer ambitiösa delmål för 20082012 ligger fast. Utskottet delar uppfattningen att det nationella målet om ska ligga fast. I utskottets diskussion om hur överskottet bör hanteras avses således skillnaden mellan det nationella målet och det samlade innehavet av utsläppsrätter. När det gäller hur detta överskott bör hanteras ansåg Klimatberedningen att överskottet delvis bör säljas och delvis bör annulleras (eller makuleras, med Klimatberedningens ordval, SOU 2008:24 s. 382). I det fall överskottet säljs bör enligt beredningen intäkterna användas till klimatrelaterade åtgärder i eller andra länder. Beredningen anser att utsläppsminskningarna från dessa åtgärder ska vara större än vad utsläppsenheterna motsvarar. Bedömning av värdet på överskottet betonar att värdet av överskottet är svårt att skatta. Handeln med nationella utsläppsrätter är inte transparent och endast ett fåtal stora affärer är kända. pekar också på att utsläppsrätter kan ingå som delar i andra handelsöverenskommelser mellan länder. Vidare kommer sannolikt den ekonomiska krisen att leda till att utbudet av utsläppsrätter ökar, vilket allt annat lika leder till att priset sjunker. Utskottet har inhämtat att regeringen avser att i årsredovisningen för staten , som överlämnas till , redovisa hur många utsläppsrätter som äger, vilket utskottet välkomnar. Utskottet kan vidare konstatera att värdet på utsläppsrätterna är mycket svårt att bedöma. Utskottet anser att regeringen för bör redovisa sin bedömning av hur värdet bäst kan uppskattas och hur stort värdet av det svenska överskottet kan vara. När det sedan gäller frågan om rätten att disponera överskottet av utsläppsrätter vill utskottet anföra följande. härleder sin slutsats att hanteringen av överskottet ska underställas ur regeringsformen. Det finns dock mer detaljerade bestämmelser om överlåtelse av statens egendom i budgetlagen (SFS 1996:1059). Utsläppsrätter utgör lös egendom. Vad som är lös egendom bestäms negativt och omfattar all egendom som inte utgör fast egendom. Utöver aktier nämns i propositionen om budgetlagen immateriella förmögenhetsrätter som ett exempel på en huvudkategori (prop. 1995/96:220 s. 63). Det finns särskilda regler i budgetlagen om aktier (26 §) och tomträtter (27 §), men för den typ av immateriella förmögenhetsrätter som utsläppsrätter utgör gäller följande (28 §): Regeringen får besluta att överlåta annan lös egendom än sådan som anges i 26 och 27 §§, om egendomen inte längre behövs för statens verksamhet eller blivit obrukbar, eller om den inte anskaffats med statens medel. Som anges i förarbetena innebär det att frågan om vem som äger besluta om förfogandet över statens lösa egendom avgörs av finansieringen. Har egendomen anskaffats med statens medel, är det som också ska besluta om förfogandeåtgärderna. I övriga fall har regeringen beslutanderätten (prop. 1995/96:220 s. 64). En fråga är således om utsläppsrätterna har anskaffats med statens medel. Huvuddelen av utsläppsrätterna är s.k. AUU:er (Assigned Amounts Units), vilka har tilldelats utan att erlägga någon betalning. Eftersom dessa utsläppsrätter har anskaffats utan att statens medel har använts, följer det av budgetlagen att regeringen har rätt att disponera dem utan något särskilt riksdagsbeslut. Utskottet noterar dock att bestämmelserna i budgetlagen beslöts innan frågan om utsläppsrätter var aktuell. Som exempel på lös egendom som överlåts angavs i budgetlagspropositionen när regeringen någon enstaka gång överlämnar museiföremål som statsgåvor. De belopp som är aktuella kan uppgå till miljardbelopp, vilket är en annan situation än när övervägandena om budgetlagens bestämmelser gjordes. En begränsad del av utsläppsrätterna är s.k. CER (Certified Emission Reduction), dvs. utsläppsrätter som genereras från CDM-projekt (Clean Development Mechanism, projekt inom ramen för mekanismen för ren utveckling). har anvisat medel för detta, och den totala budgeten för programmet uppgår till . Eftersom har anvisat medel för dessa utsläppsrätter är det som enligt budgetlagen måste besluta om en eventuell försäljning. Utskottet anser dock att regeringen bör underställa frågan om hur det samlade överskottet av utsläppsrätter ska hanteras, dvs. avseende både s.k. AUU:er och s.k. CER:er. Frågan kan röra betydande budgetmedel och ska således hanteras i samband med behandlingen av statens budget. Eftersom budgetpropositionen ska omfatta alla inkomster och utgifter (budgetlagen 16 §) bör frågan behandlas där. Som följer av budgetlagens bestämmelser (17 §) redovisas inkomster från en eventuell försäljning på en inkomsttitel på statsbudgeten. Om det finns en politisk önskan om att influtna medel ska användas för klimatinsatser får anvisa medel på anslag för detta ändamål. Därigenom upprätthålls principen om bruttoredovisning. Utskottet vill framhålla att det är viktigt att de samlade koldioxidutsläppen globalt minskar. Som Klimatberedningen påpekat bör intäkterna användas till klimatrelaterade åtgärder i eller andra länder i det fall överskottet säljs. Beredningen anser att utsläppsminskningarna från dessa åtgärder ska vara större än vad utsläppsenheterna motsvarar. Utskottet delar denna uppfattning. I sammanhanget kan erinras om att enligt 1 § budgetlagen ska hög effektivitet eftersträvas och god hushållning iakttas i statens verksamhet. Utsläppsrätterna utgör en tillgång där kravet på god hushållning ska iakttas. anser att miljö- och jordbruksutskottet bör föreslå att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts ovan. Regeringen bör således redovisa sin bedömning av hur värdet av utsläppsrätterna bäst kan uppskattas och hur stort värdet av det svenska överskottet kan vara. Vidare anser utskottet att regeringen bör underställa frågan om hur det samlade överskottet av utsläppsrätter ska hanteras. Motionen är därmed tillgodosedd och någon ytterligare åtgärd från sida med anledning av motionen är inte påkallad. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). styrelses redogörelse om utsläppsrätter (s, v, mp) (), (), (), (), (), (), () och () anför: Vi kan konstatera att bedöms kunna minska sina utsläpp av växthusgaser med fram . Därmed klarar vi med god marginal de åtaganden som vi har enligt Kyotoprotokollet och enligt EU:s s.k. bördefördelning. Detta är inte minst en följd av de klimatåtgärder som tidigt initierades och genomfördes när våra partier var i majoritet. Den goda marginalen i det nationella klimatarbetet ger ett överskott av utsläppsrätter, som kan annulleras, sparas eller säljas i enlighet med Kyotoprotokollets skrivningar. Om det kommande överskottet säljs eller sparas leder det till att vi inte uppnår vårt nationella delmål om en minskning på trots att utsläppen i väntas fortsätta att minska. påpekar att det nationella överskottet av utsläppsrätter väntas uppgå till mer än de totala utsläppen från privatbilismen i . Om utsläppsrätterna skulle säljas skulle medborgarnas egna insatser för miljön, t.ex. att välja cykeln före bilen, kännas bortkastade. Att utsläppsrätterna annulleras är alltså inte bara en angelägen sakfråga utan också en viktig symbolfråga. Vi anser att hela överskottet ska annulleras. Annullerar vi överskottet minskar vi utsläppen. Detta är avgörande för att det svenska klimatmålet ska kunna uppnås. Regeringen har inte tydligt redovisat vad den avser att göra med utsläppsrätterna. Vi anser att miljö- och jordbruksutskottet bör föreslå ett tillkännagivande om att regeringen ska redovisa hur den tänker agera i fråga om överskottet. Beslut om överskottet ska således underställas . I tillkännagivandet bör också uttalas att hela överskottet ska annulleras. Vi ställer oss således bakom den aktuella motionen.