yttr · GX05SkU3y · 2010-06-01 00:00:00 — Ur det perspektivet är företagsklimatet och företagens vilja att anställa centrala. ska ha en väl fungerande infrastruktur som stärker näringslivet, ökar rörligheten på arbetsmarknaden och höjer välfärden. står inför en rad långsiktiga utmaningar. En i grunden positiv demografisk utveckling med en ökad medellivslängd leder till en ökad försörjningsbörda för den arbetande delen av befolkningen. Globaliseringen ställer krav på konkurrenskraft. Dessa två utmaningar understryker vikten av att fortsätta stärka förutsättningar för fler i arbete, ökad konkurrenskraft, god tillväxt och överskott i de offentliga finanserna. Klimatfrågan är den största miljöutmaning som världen står inför . De internationella klimatförhandlingarna fortsätter, och regeringen intar fortsatt en pådrivande roll för att uppnå en global och heltäckande klimatregim som innebär höjda ambitioner jämfört med , konkreta åtaganden för alla stora utsläppsländer samt åtgärder för att skydda de fattigaste från klimatförändringarnas negativa effekter. För att klara den utmaning som en höjd ambition i klimatpolitiken utgör, krävs en politik inriktad på ökad användning av ekonomiska styrmedel och omställning till mer klimatvänlig produktion och konsumtion, där utgångspunkten är att den som förorenar också ska betala. I en kostnadseffektiv miljöstyrning bör skatterna utformas på ett sätt som ger en hög välfärd som miljön förbättras. Grunden för en rättvis fördelning av de ekonomiska resurserna är högre sysselsättning och minskat utanförskap. Genom en effektiv fördelningspolitik med väl utformade skatter och transfereringar samt offentligt finansierade tjänster med god tillgänglighet och hög kvalitet ska välfärden komma alla till del. Utskottet ställer sig bakom den inriktning som regeringen förordar. I det följande går utskottet närmare in på skatteförslagen i de båda alternativen. I motion Fi15 av m.fl. (s, v, mp) föreslås att jobbskatteavdraget för den som inte fyllt ska reduceras med . Avdraget reduceras med i syfte att finansiera en sänkning av medlemsavgiften till a-kassa till . Vidare genomförs en avtrappning vid inkomster , så att avdraget upphör vid en inkomst på ca . Avtrappningen ökar statens inkomst med . Slutligen reduceras jobbskatteavdraget med i syfte att finansiera en höjning av grundavdraget. Motionärerna aviserar fortsatta förslag kommande mandatperiod enligt denna modell med tydligt syfte att successivt avskaffa jobbskatteavdraget och uppnå mer likvärdig beskattning. Det kan då enligt utskottets mening bli fråga om betydande skattehöjningar på arbete i vanliga inkomstlägen. I kombination med motionärernas förslag om höjda ersättningar i arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen kommer detta att därutöver försvaga drivkrafterna för många att ta sig ur ett utanförskap. I motionen anges inte om det förhöjda jobbskatteavdraget för pensionärer ska få finnas kvar. Jobbskatteavdraget är en central del i regeringens ekonomiska politik för att varaktigt öka sysselsättningen. Avdraget gör det mer lönsamt att arbeta, vilket leder till att fler människor ingår i arbetskraften. Genom sänkta marginalskatter för låg- och medelinkomsttagare bidrar avdraget också till ett ökat arbetsutbud för dem som redan har ett arbete. Jobbskatteavdraget gör det även mer attraktivt att starta och bedriva aktiv näringsverksamhet. Såväl svenska som internationella erfarenheter visar att en politik som gör det mer lönsamt att arbeta eller att bedriva aktiv näringsverksamhet är avgörande för en varaktigt ökad sysselsättning och minskad frånvaro på arbetsmarknaden. Det förhöjda jobbskatteavdraget för pensionärer bidrar till att allt fler är i arbete även efter fyllda . En lägre skatt på arbetsinkomster ökar också individernas självbestämmande över den egna inkomsten och gör att fler kan försörja sig på sin lön. har den finansiella krisen på allvar slagit igenom på arbetslösheten, vilket riskerar att göra det ännu svårare för dem som redan står utanför arbetsmarknaden att komma tillbaka. Den förstärkning av jobbskatteavdraget med som genomförts är särskilt viktig i nuvarande konjunkturläge. Förstärkningen ökar de disponibla inkomsterna i hushåll där minst en person förvärvsarbetar, vilket leder till att konsumtionen stimuleras. Därmed dämpas sysselsättningsfallet på kort sikt. En effekt av jobbskatteavdraget är också att fler blir kvar på arbetsmarknaden under lågkonjunkturen. Det i sin tur främjar en stark sysselsättningsökning i nästa konjunkturuppgång och förbättrar förutsättningarna för en god rörlighet på arbetsmarknaden. Ett förstärkt jobbskatteavdrag minskar därmed risken för att arbetslösheten biter sig fast på en hög nivå. Fler i arbete är en förutsättning för att säkra välfärden för en befolkning med allt fler äldre. Med fler människor i arbete skapas således förutsättningar för att finansieringen av välfärden säkras långsiktigt. Fler i arbete är av stor betydelse för att kunna erbjuda en god ekonomisk situation för bl.a. sjukskrivna, arbetslösa och pensionärer. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att det vid en jämförelse mellan en förvärvsarbetande och t.ex. en pensionär med samma bruttoinkomst krävs ett jobbskatteavdrag för att nettoinkomsten ska bli likvärdig. Anledningen är att det stora flertalet förvärvsarbetande regelmässigt har resekostnader som faller under avdragsgränsen och andra kostnader för inkomstens förvärvande. Därutöver tillkommer som regel en a-kasseavgift och ofta en avgift till en fackförening. Motionärernas förslag innebär att skatten på förvärvsarbete skärps på nästan alla inkomstnivåer. Jobbskatteavdraget har utformats på ett sätt som ger låg- och medelinkomsttagarna en kraftig sänkning av marginalskatten för att på det sättet undanröja de marginaleffekter som annars uppkommer vid övergång till arbete eller en ökning av antalet arbetade timmar. Motionärernas förslag om en reducering av jobbskatteavdraget innebär att marginalskatten på arbete åter höjs för dessa grupper, och målet tycks vara att marginalskatten på arbete ska återgå till de nivåer som gällde före jobbskatteavdraget och då gav upphov till helt orimliga marginaleffekter. När det gäller de högre inkomstnivåerna ger jobbskatteavdraget inte någon sänkning av marginalskatten eftersom det helt är inriktat på att sänka marginalskatten för låg- och medelinkomsttagare. Beskattningen i dessa skikt ligger således kvar på de nivåer som tillämpas sedan skattereformen och innebär ett uttag på utöver kommunalskatten. Motionärernas förslag om en avtrappning av jobbskatteavdraget ändrar detta förhållande och höjer sedan skattereformen de högsta skattenivåerna ytterligare. I det inkomstskikt som omfattas av motionärernas förslag om en avtrappning stiger skatten med . I ett läge där redan har världens högsta marginalskatter, sedan sänkt sina, vill motionärerna ytterligare höja denna skadliga straffskatt på utbildning och ansvar. Utskottet anser att det är viktigt att skattepolitiken fortsätter att bidra till en varaktig ökning av antalet arbetade timmar så att kan klara nya kriser med fortsatt sunda offentliga finanser och en bibehållen välfärd som håller hög kvalitet och är tillgänglig för alla. Den ekonomiska utmaning som följer av en åldrande befolkning måste efter hand mötas med ett ökat arbetskraftsutbud, en ökad sysselsättning och ett ökat antal arbetade timmar. Utskottet avstyrker sålunda motionens inriktning att avskaffa jobbskatteavdraget och därvid även de initiala förslagen om en reducering av jobbskatteavdraget och om en avtrappning som höjer de högsta skattenivåerna på förvärvsinkomster ytterligare. Ytterligare skattesänkning för pensionärer Pensionärernas förhöjda grundavdrag infördes och förstärktes . uppgår detta grundavdrag till upp till en taxerad förvärvsinkomst på ca . För inkomster mellan ca 165 400 och reduceras grundavdraget med per i taxerad förvärvsinkomst. För inkomster över ca uppgår det förhöjda grundavdraget till och överstiger således det grundavdrag som gäller för den som inte fyllt (prop. 2008/09:38, bet. 2008/09:SkU13, prop. 2009/10:29, bet. 2009/10:SkU24). Regeringen föreslår att skatten för pensionärer sänks med ytterligare . Förslaget innebär att det förhöjda grundavdraget stiger med inkomsten upp till ca , där det når en nivå på nästan . Härefter sker en avtrappning som innebär att skattesänkningens storlek är i stort sett oförändrad. Avsikten är att skattesänkningen ska träda i kraft . I motion Fi15 av m.fl. (s, v, mp) föreslås att pensionärernas grundavdrag höjs med ytterligare . Förslaget innebär att det förhöjda grundavdragets högsta nivå ökar med ytterligare ca . Utskottet anser i likhet med regeringen att det finns skäl att prioritera de grupper som drabbats särskilt hårt av krisen. En av de grupper som påverkats mest av finanskrisen och den efterföljande lågkonjunkturen är pensionärerna. Balanseringen av ålderspensionssystemet tillsammans med den svaga utvecklingen av inkomstindex leder till sänkta pensioner . förväntas pensionerna sjunka ytterligare. Sänkningen är betydande, och det kommer att dröja åtminstone till 2013 innan inkomstpensionerna överstiger nominella nivå. Skatten för personer som vid beskattningsårets ingång fyllt har sänkts . infördes ett förhöjt grundavdrag för denna grupp och 2010 förstärktes grundavdraget. För att minska krisens efterverkningar och förbättra välfärden för pensionärerna anser utskottet att det finns skäl att bygga vidare på dessa åtgärder genom en ytterligare skattesänkning. En utgångspunkt för den kommande skattesänkningen bör vara att arbetslinjen stöds. Eftersom garantipensionen beräknas stiga och inkomstpensionen sjunka 2011 bör skattesänkningen utformas så att den stiger med inkomsten. Vidare leder en sådan skattesänkning till att incitamenten för arbete under de aktiva åren förstärks. Utskottet har ingen invändning mot regeringens förslag och tillstyrker att det genomförs. Motionsförslaget avstyrks inte minst mot bakgrund av att det är viktigt att se till helheten i motionärernas förslag och hur de sammanvägt påverkar pensionärernas beskattningssituation. Höjda drivmedelsskatter, delvis återinförd fastighetsskatt och en förmögenhetsskatt som kan komma att utformas som en extra fastighetsskatt på nedamorterade fastigheter skulle vara påtagligt negativt för flertalet pensionärer. Avdrag kan under vissa förutsättningar göras för kostnader för arbetsresor med egen bil till den del kostnaderna överstiger . I ett sådant fall får avdrag göras med och per mil. Samma schablonmässigt beräknade belopp gäller vid avdrag för kostnader för resor med egen bil i tjänsten eller i näringsverksamhet. Beloppet avser att täcka de milbundna kostnaderna. I de fall en förmånsbil (egen eller lånad) använts för resor i tjänsten eller för resor mellan bostaden och arbetsplatsen kan avdrag medges med och per mil för kostnaden för dieselolja och med och per mil för kostnaden för andra drivmedel (bensin och biobaserade bränslen). I motion Fi15 av m.fl. (s, v, mp) föreslår motionärerna att reseavdraget höjs med 2011 och och 2012. Syftet är att kompensera för den höjning av skatten på bensin och diesel som motionärerna föreslår. Motionärerna anför vidare att systemet med reseavdrag bör reformeras i syfte att gynna kollektiva transporter och framhåller att en modell kan vara ett färdmedelsneutralt avståndsbaserat reseavdrag. Utskottet har avstyrkt yrkanden om ett avståndsbaserat färdmedelsneutralt reseavdrag. En sådan ändring av avdragsreglerna skulle leda till betydande avgränsningsproblem och sannolikt försvåra rörligheten på arbetsmarknaden. Det skulle också leda till en betydande överkompensation för dem som reser långa sträckor till arbetsplatsen med allmänna kommunikationer och försämra möjligheten att bo och arbeta i glesbygd där kollektivtrafikalternativ saknas eller är begränsade. Utskottet är således inte berett att ställa sig bakom motionärernas förslag om ett avståndsbaserat reseavdrag. Eftersom utskottet avstyrker den höjning av skatten på bensin och diesel som motionärerna föreslår, finns det inte skäl att tillstyrka förslaget om en höjning av reseavdraget. Medlemsavgift till a-kassa och fackförening Skattereduktionen för fackföreningsavgift och skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa infördes . Skattereduktionen för fackföreningsavgift uppgick till av medlemsavgiften. Skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa uppgick till av den avgift som betalats . Skattereduktionerna för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa avskaffades fr.o.m. . I motion Fi15 av m.fl. (s, v, mp) föreslås en skattereduktion som sänker medlemsavgiften till a-kassa till för alla. Åtgärden finansieras genom att jobbskatteavdraget reduceras med . Motionärerna kommer vidare att se över möjligheten att skapa en skattemässig neutralitet mellan medlemsavgifter till arbetsgivar- och löntagarorganisationer. Inom arbetslöshetsförsäkringen gäller precis som i de flesta andra försäkringar att risken återspeglas i kostnaden för försäkringen. Avgiften i arbetslöshetskassor med hög arbetslöshet är således högre eftersom arbetslöshetsrisken är större i dessa kassor. Utskottet har i det föregående understrukit vikten av att jobbskatteavdraget bibehålls och avstyrkt att detta reduceras. Borttagandet av de skattereduktioner som motionen nu vill återinföra skedde just i samband med det första jobbskatteavdraget som delvis var ett generellt förvärvsavdrag. Det framstår dessutom som särskilt olämpligt att skattereglerna används för att eliminera den differentiering av kostnaden för arbetslöshetsförsäkringen som ligger i avgiftsnivåerna. Om en sådan effekt skulle framstå som önskvärd bör denna i vart fall inte åstadkommas via skattereglerna. När det gäller frågan en eventuell skattereduktion för fackföreningsavgift anser utskottet att staten bör förhålla sig neutral och inte gynna någondera av arbetsmarknadens parter. Även om utskottet ser en hög organisationsgrad som viktig i den svenska modellen finns det enligt utskottets mening därför inte anledning att överväga ett återinförande av skattereduktionen för fackföreningsavgifter. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella förslagen. Skattereduktionen för husarbete uppgår till av arbetskostnaden, dock högst per person och år. Skattereduktion kan medges för hushållsarbete (RUT-avdrag). Det hushållarbete som omfattas kan avse städarbete, vård av kläder, matlagning, omsorg och tillsyn som en fysisk person behöver samt barnpassning inklusive hämtning och lämning av barn till och från förskola m.m. Även snöskottning och skötsel av tomt eller trädgård i form av häck- och gräsklippning, krattning och ogräsrensning kan omfattas. Skattereduktion kan vidare medges för ROT-arbete, dvs. reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad av vissa bostäder. får köparen skattereduktionen som en rabatt vid inköpet. Säljaren kvitterar sedan ut den lämnade rabatten hos (fakturamodellen). Skattereduktionen för husarbete är ett viktigt verktyg för att bekämpa det för samhället skadliga svartarbetet samt för att minska skattekilarna för privatpersoners köp av berörda tjänster. I motion Fi15 av m.fl. (s, v, mp) avskaffas RUT-avdraget . Vidare föreslås omfattande förändringar i skattereduktionen för ROT-arbete. En extra klimatbonus införs för radhus, villor, ägarlägenheter och bostadsrättsföreningar som genomför energieffektiviseringar. Avdraget begränsas till fastigheter i . Ett nytt ROT-stöd med klimatprofil införs för flerfamiljshus som totalrenoveras, förutsatt att renoveringen leder till att energianvändningen minskar med . ROT-avdraget tidsbegränsas för att förstärka dess konjunkturstabiliserande effekt, men behålls så länge det behövs för att bekämpa jobbkrisen. Totalt föreslår motionärerna att det avsätts för och . Sammantaget bedöms detta skapa omkring 15 000 fler jobb. Motionärernas ROT-stöd ska även omfatta renovering av skolor. I denna del avsätts 200 miljoner 2011 och 400 miljoner 2012. Utskottet vill framhålla att de relativt sett höga skatterna på arbete i tidigare medförde att det ekonomiska utrymmet för hushållen att köpa tjänster, såsom städning, barnpassning och trädgårdsskötsel liksom hantverkstjänster för ROT-arbeten, var litet och att detta har lett till att en stor del av hushållsarbetet utförts av hushållen själva eller genom köp på den svarta marknaden. De negativa effekterna av skatteundandraganden är många. Förutom att skattebördan vältras över på andra skattskyldiga medför fusket att konkurrensen snedvrids och att seriösa näringsidkare riskerar att slås ut av skattefuskande konkurrenter. Ytterligare effekter vid utnyttjande av svart arbetskraft är bl.a. att sjukpenning och andra ersättningar inte kan beräknas utifrån lönen. Om vissa skattskyldiga kan skjuta över sin del av skatte- och avgiftsbördan på andra, rubbas dessutom respekten för den demokratiska beslutsordningen. En utgångspunkt vid utformningen av skattereduktionen har därför varit att den ska ges för tjänster som hushållen ofta av ekonomiska skäl köper svart eller utför själva. Den reducerade skatten på hushållsarbete har successivt påtagligt ökat arbetsutbudet och gjort det lättare för den vita marknaden för hushållsarbete att konkurrera med den svarta marknaden. Grupper med en svag ställning på arbetsmarknaden kan få vita arbeten med allt vad det innebär i form av pensionsrätt, sjukpenning etc. Det handlar enligt utskottets mening om en långsiktig och strukturell åtgärd som är nödvändig om man, som utskottet, ser allvarligt på svartarbete och dess följder i form av otrygga jobb, brister i försäkringsskydd, obefintligt konsumentskydd etc. Utvidgningen till ROT-arbete har förstärkt effekten ytterligare, och övergången till den s.k. fakturametoden har medfört att möjligheter till tidiga kontakter med de berörda företagarna för information och kontroll har ökat kraftigt. Dessutom innebär fakturamodellen att grupper med begränsad likviditet ändå kan nyttja tjänsterna i och med att skattereduktionen blir snabbt tillgänglig. Även detta bidrar till fler vita jobb i de berörda branscherna. Utskottet har vid upprepade tillfällen avstyrkt motioner om att systemet med skattereduktion för hushållsarbete ska avskaffas. Utskottet vidhåller att möjligheten till skattereduktion för utgifter för hushållsarbete som visat sig ha stora fördelar såväl för samhället som för hushållen och seriösa företagare ska finnas kvar. Det bör vidare understrykas att skattereduktionen inte bör ses som en konjunkturell åtgärd utan utifrån sitt syfte att vara ett bestående inslag i skattepolitiken. Detta är även mycket viktigt för att ge företagen förutsättningar till långsiktighet vid anställande av ny arbetskraft för fler jobb. Att avskaffa reduktionen skulle å andra sidan snabbt leda till färre jobb. Beräkningar visar att för varje krona som betalas i skattereduktion kommer minst lika mycket in i löner och arbetsgivaravgifter. Det kan därför starkt ifrågasättas om ett avskaffande över huvud taget skulle ge något positivt statsfinansiellt netto. När det gäller motionärernas förslag om att omvandla skattereduktion för ROT-arbete till en tillfällig stimulans för byggsektorn med klimatinslag och möjlighet till renovering av skolor innebär detta att en långsiktig och strukturell åtgärd för att komma till rätta med svartarbete, otrygga jobb, etc. ersätts med ett rent företagsstöd. I den mån stimulanser till upprustning av lokaler ska ges får dessa utformas på ett sätt som inte blandas ihop med syftet bakom skattereduktionen för husarbete. Med det anförda avstyrker utskottet förslagen i motionen. Slopad revisionsplikt för mindre företag och enklare redovisning av moms Regeringen aviserar att revisionsplikten för mindre företag kommer att slopas i syfte att minska företagens administrativa börda. Detta utgör en stor regelförenkling för mindre företag som så långt som möjligt själva ska få avgöra vilka tjänster de behöver för sin organisation och förvaltning. Genom den minskade administrativa bördan frigörs resurser i företagen som kan användas för att utveckla kärnverksamheten. Reformen beräknas medföra offentligfinansiella kostnader om . Härtill kommer en ökning av anslag med för ett ökat arbete med att begränsa det kalkylerade skattebortfallet. Skattebortfallet är svårbedömt och uppskattningen är påtagligt osäker. Regeringen kommer därför att följa genomförandet av reformen noga och utvärdera dess effekter. Som en del i en sådan utvärdering kommer regeringen att analysera om fördelarna med att slopa revisionsplikten för ännu fler företag är större än nackdelarna och därvid också att överväga att ta ytterligare steg. I betänkandet Enklare redovisning (SOU 2008:67) föreslås bl.a. en utökad möjlighet till kontantredovisning inom bokföringslagstiftningen, vilket medför följdändringar inom mervärdesskattelagstiftningen. Regeringen avser att genomföra förslaget eftersom det innebär en förbättring av företagens likviditet och likabehandling av olika företagsformer. Regeringen avser att återkomma med förslag till ändrad lagstiftning till . Lagförslaget bör träda i kraft . Utskottet delar regeringens bedömning i dessa delar. Utskottet återkommer i det följande till behovet av finansiering av det beräknade skattebortfallet. I inkomstskattelagen finns bestämmelser om beskattning vid uttag av en tillgång eller en tjänst ur näringsverksamheten. Med uttag avses att den skattskyldige tillgodogör sig en tillgång från näringsverksamheten för privat bruk eller för överföring till en annan näringsverksamhet. Med uttag avses bl.a. också att den skattskyldige överlåter en tillgång utan ersättning eller mot ersättning som understiger marknadsvärdet utan att detta är affärsmässigt motiverat. Uttag av en tillgång eller en tjänst ska behandlas som om den avyttras mot en ersättning som motsvarar marknadsvärdet. Beskattning av uttag är inte begränsad till någon särskild företagsform eller typ av verksamhet. I motion Fi15 av m.fl. (s, v, mp) anförs att bestämmelserna om uttagsbeskattning utgör ett problem för vindkooperativen och föreslås att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att lösa vindkooperativens problem. Utredningen kan exempelvis titta på begreppet marknadspris som tillämpas vid uttagsbeskattningen och på avdraget för vindkraftskooperativens utdelning. Genom skattereform breddades skattebaserna, vilket skapade utrymme för att sänka skattesatserna. Syftet var att skapa ett system som var så generellt och likformigt som möjligt. I princip skulle alla inkomster behandlas lika oavsett källa och all konsumtion lika oavsett slag av vara eller tjänst. Trots att denna princip inte har kunnat tillämpas fullt ut har det ändå medfört förenklingsvinster och att skattesystemet mer nu än års skattereform är neutralt i förhållande till val av verksamhetsform och hur kapital allokeras. Uttagsbeskattning är ett nödvändigt inslag i skattesystemet för att upprätthålla systemets grundläggande funktion att finansiera det allmännas åtaganden och välfärden. Utan uttagsbeskattning skulle ägare till företag kunna ta ut hela eller delar av värdet av det egna företagets produktion för sin privata konsumtion och därigenom undvika beskattning av företagets inkomster. Juridiska personer dubbelbeskattas i ekonomisk mening genom att inkomsterna först beskattas i den juridiska personen bolagsskatt och hos ägaren som beskattas för utdelning eller den lägre skattesats som gäller för utdelning av onoterade andelar, , och utdelning upp till viss nivå i fåmansbolag, . Den sammanlagda skatten vid ägarskatt blir därför . Kooperativa föreningar är till skillnad från andra juridiska personer enkelbeskattade. I en konsumentkooperativ verksamhet blir skattebelastningen ungefär hälften av skattebelastningen för andra företagsformer. En slopad uttagsbeskattning av föreningen för medlemmarnas privata elförbrukning skulle öppna en möjlighet till inkomstskattefrihet för elproduktion som drivs i formen av kooperativ förening.