yttr · GX05AU5y · 2010-06-02 00:00:00 — 2009/10:AU5y ekonomiska vårproposition har berett bl.a. arbetsmarknadsutskottet möjligheten att avge yttrande ekonomiska vårproposition (prop. 2009/10:100) och motion (mot. 2009/10:Fi15) i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. behandlar följaktligen i detta yttrande de förslag i propositionen och motionen som berör utskottets beredningsområde. Propositionen och motionen anges i fortsättningen utan årtal. Det kan noteras att arbetsmarknadsutskottet tidigare under yttrat sig till finansutskottet om ramarna för utgiftsområdena 13 Integration och jämställdhet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (yttr. 2009/10:AU1y). I det följande ligger betoningen på att redovisa och kommentera de förslag i propositionen och motionen som berör arbetsmarknadsutskottets beredningsområde. för beredning av detta yttrande har information lämnats till utskottet av () genom överdirektören och medarbetare. Inriktningen för regeringens politik är full sysselsättning och fortsatt minskat utanförskap. Alla som kan ska ges chansen att delta i arbetslivet och arbetslinjen står i fortsatt fokus. Ett centralt mål är att öka antalet arbetade timmar, både genom att fler arbetar och genom fler arbetade timmar per arbetande. Sysselsättningspolitikens viktigaste uppgift är att öka den sysselsättningsnivå som är förenlig med stabil inflation och ekonomisk balans i övrigt, vilket innebär att det är den varaktiga sysselsättningen som ska öka. I princip finns det två övergripande skäl till att sysselsättningspolitiken kan bidra till högre välfärd för alla. Det första är att den underlättar finansieringen av den offentliga sektorn och det andra är att den minskar utanförskapet. Återhämtningen i ekonomin efter den stora konjunkturnedgången bedöms av regeringen komma tidigare och bli starkare än vad som bedömdes i budgetpropositionen . Tillväxten väntas bli 2010 och 2011. Regeringen gör bedömningen att är på väg ut ur den internationella krisen. starka position före krisen har gjort att regeringen kunnat föra en politik som har varit en av de mest expansiva i OECD-området och dessutom utan att äventyra de offentliga finanserna. Regeringen konstaterar att arbetslinjen och jobben sattes främst även under krisen. I takt med att tillväxtutsikterna ljusnar avtar behovet av temporära stabiliseringspolitiska åtgärder efter hand. Krisens eftervård är dock viktig och regeringen betonar att krisens ofärdseffekter måste mildras ytterligare. Arbetslösheten har stigit under krisen. Arbetsmarknaden väntas nå botten och efterhand vända uppåt . I genomsnitt bedöms arbetslösheten bli 2010, vilket motsvarar drygt 450 000 personer. I takt med att sysselsättningen fortsätter att öka minskar arbetslösheten successivt . bedöms arbetsmarknaden vara i jämvikt. Även om åtskilligt pekar på att har klarat krisen bättre än många andra länder är ekonomin fortfarande bräcklig och vissa grupper har drabbats hårt. Arbetslösheten fortsätter att öka, vilket beror i arbetslöshet. Att arbetslöshetstiderna förlängs i en lågkonjunktur beror enligt regeringen på att fler blir arbetslösa och att färre lämnar arbetslösheten. För att arbetslösheten som har stigit i krisens spår ska hindras att bita sig fast på en hög nivå är det viktigt att stärka den geografiska och yrkesmässiga rörligheten. Arbetskraftsdeltagandet är högt. Det har fallit under krisen men minskningen har avstannat. Det relativt höga arbetskraftsdeltagandet under lågkonjunkturen är en bidragande orsak till att arbetslösheten stigit kraftigt sedan lågkonjunkturen inleddes . En ökande arbetslöshet på grund av ett ökande arbetskraftsdeltagande är positivt eftersom det leder till högre sysselsättning. Erfarenheten visar nämligen att arbetslösa hittar jobb i snabbare takt än personer utanför arbetskraften. Regeringen pekar i propositionen på att man under krisen vidtagit temporära åtgärder riktade till dem som blivit arbetslösa och som syftat till att förhindra att fler blir långtidsarbetslösa. Exempel är coachningsinsatser, arbetspraktik, Lyft samt temporära ökningar av utbildningsplatser på komvux, yrkeshögskola och högskola. har åtgärder vidtagits för att stärka långtidsarbetslösas chanser att få jobb, t.ex. att kompensationen till arbetsgivare i nystartsjobben har fördubblats och att Lyft även kommit de långtidsarbetslösa till del. Det föreslås ett antal åtgärder för att även fortsättningsvis minska krisens effekter och vårda återhämtningen i ekonomin. Regeringen arbetar för att säkra att jobben kommer tillbaka tidigt i återhämtningen och för att förhindra att flaskhalsar uppstår som kan hindra sysselsättningen från att växa. Åtgärder som föreslås är bl.a. att kvalificeringstiden för nystartsjobb för äldre kortas ned från för personer som fyllt , tillfälligt riktade insatser för skolungdomar i form av stöd för sommarjobb i kommuner, landsting och ideella föreningar för ungdomar och sommarskolor och, utanför utskottets beredningsområde, bl.a. särskilda insatser för i form av fler utbildningsplatser, tidigareläggning av vissa planerade infrastruktursatsningar och flera stora infrastrukturprojekt de kommande tio åren i , , och . Avgörande frågor för den svenska ekonomin är när i återhämtningen jobben kommer och hur länge arbetslösheten kan minska utan att flaskhalsar uppstår som dämpar sysselsättningsökningen. Återhämtningen av efterfrågan måste få genomslag på sysselsättningen i näringslivet. Därför är företagsklimatet och företagens vilja att anställa centrala för regeringens politik. Det behövs ytterligare satsningar på grupper som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Ungdomsarbetslösheten ska mötas, integrationen förbättras och förutsättningarna öka för kvinnor liksom äldre att i större utsträckning än delta på arbetsmarknaden. är det också avgörande att stimulera arbetsutbudet för att arbetslösheten ska kunna fortsätta att minska utan att risken för obalanser ökar. Det ska löna sig att både att ta ett arbete och att öka sin arbetsinsats. Arbetsmarknadspolitiken måste stödja återhämtningen på arbetsmarknaden, och det måste finnas en beredskap för att snabbt upptäcka och motverka att bristsituationer uppstår i vissa regioner eller yrken. När arbetsmarknadsläget förbättras är det rimligt att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna minskar i omfattning. I regeringens långsiktiga strategi för ökad sysselsättning sätts utbudsstimulerande åtgärder i fokus men kompletterande efterfrågestimulerande åtgärder är nödvändiga även i fortsättningen. Fortsatta satsningar måste göras på grupper med relativt svag förankring på arbetsmarknaden. Det krävs alltjämt åtgärder för att förbättra matchningen. I propositionen görs bedömningen att den varaktiga sysselsättningsgraden skulle minska något utan regeringens åtgärder. På grund av regeringens politik bedöms nu i stället att den varaktiga sysselsättningsgraden ökar från 2010 till 2014. Sammanfattningsvis gör regeringen bedömningen att det är ett allvarligt läge på arbetsmarknaden och att det finns en fortsatt risk för långa arbetslöshetstider men att en vändning är i sikte. Arbetskraftsdeltagandet är alltjämt högt. De regionala och yrkesmässiga obalanser som uppstod tidigt i lågkonjunkturen riskerar dock att kvarstå. Vissa grupper har alltjämt en svår arbetsmarknadssituation, däribland unga och personer med enbart förgymnasial utbildning, arbetslösa äldre och personer födda utanför . Regeringens bedömning är att den förda sysselsättningspolitiken är ändamålsenlig och att politikens inriktning ska ligga fast. Socialdemokraterna, de gröna har i en gemensam motion, Fi15 yrkandena 1 och 2, båda delvis, föreslagit riktlinjer för den ekonomiska politiken och ett program för fler jobb. Partiernas utgångspunkter är att ska ha sunda offentliga finanser och ett mål om full sysselsättning. Ett delmål ska vara att den reguljära sysselsättningen för 2064-åringar är . Partierna ser det som självklart att regeringen inte kan lastas för den globala finanskrisen, men man anser att regeringen har ett ansvar för att arbetslösheten har ökat mer i än i andra länder. Regeringen har missat chansen att investera i nya möjligheter. Resultatet är att långsiktiga förutsättningar för ekonomisk utveckling har försvagats och att klyftorna har ökat. I motionen anges att arbetslösheten i är den högsta sedan sviterna av 1990-talskrisen. Man hänvisar till att regeringen i propositionen uppskattar att kommer att vara arbetslösa 2010. Oppositionspartierna hävdar att arbetslösheten biter sig fast. Långtidsarbetslösheten har nästan fördubblats , och den långsiktiga sysselsättningen riskerar att minska med 100 000 personer. Dessutom har tillväxten och sysselsättningen fallit mer än i genomsnittet i EU. Till detta kommer att ungdomsarbetslösheten är en av de högsta i . Sammantaget innebär detta att de fyra åren med alliansregeringen lett till 100 000 färre jobb och 70 000 fler personer i s.k. utanförskap. En effektiv arbetsmarknadsutbildning har ersatts av passiva garantier. Fyra av fem arbetslösa får inget aktivt stöd. Dessutom har regeringens politik gynnat män. Oppositionspartierna vill bekämpa arbetslösheten genom direkta och omfattande insatser. Man föreslår ett brett program om 100 000 nya jobb, praktik- och utbildningsplatser många av dem riktas till unga. Den som är ung ska få bättre möjligheter att finna sitt första jobb. Partierna vill satsa i det som beskrivs som ett batteri av effektiva utbildningsåtgärder, för att möta de stora behov som har uppstått . När det vänder på arbetsmarknaden måste fler ha den kompetens som efterfrågas. Man vill återupprätta den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Enligt motionen har hälften av platserna inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen avskaffats sedan regeringen tillträdde. Partierna vill därför bl.a. bygga ut den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen så att man når 5 000 platser och . Inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen för unga vill partierna rikta 2 500 platser och 1 250 platser till unga mellan . I motionen understryks att det finns stora utbildningsbehov i arbetskraften som inte kan tillgodoses inom arbetsmarknadspolitiken. Det läggs fram förslag på åtgärder som bl.a. är inriktade på utbildning, däribland utbildnings- och företagsvikariat. Det beskrivs som ett stöd som riktas till dem som har anställning men som vill ta steget att vidareutbilda sig eller starta ett företag. Möjligheten erbjuds endast om en arbetslös går in och vikarierar under tjänstledigheten. Programmet omfattar ca 1 200 helårsplatser . De som utförsäkras från den tillfälliga sjuk- och aktivitetsersättningen ska erbjudas ett lönebidrag. Med lönebidragsanställningar riktade mot kultursektorn och den ideella sektorn kan många som tidigare haft tillfällig förtidspension få en ny möjlighet att göra en viktig insats. Man avsätter därför medel som motsvarar 5 000 lönebidrag 2011 och 2 500 lönebidrag 2012. Man vill minska på regeringens coacher till förmån för utbildning för arbetssökande. De s.k. lotsarna för nyanlända bör inte inrättas utan man ser hellre andra insatser för en snabbare etablering av nyanlända. Utgångspunkten är att nyanlända invandrare ska vara en prioriterad grupp som ska kunna få del av Arbetsförmedlingens insatser. Därför satsar man i stället på att bygga ut Arbetsförmedlingens ordinarie verksamhet. Därutöver vill de rödgröna öronmärka för effektiva insatser. Dessutom vill man att i princip alla nyanlända ska ha rätt till en individuell etableringsplan och anslår till det. Partierna föreslår en satsning med fler möjligheter till utbildning för unga, bl.a. den ovan nämnda arbetsmarknadsutbildningen men även utbildning inom det reguljära utbildningsväsendet. Det handlar också om fler praktikplatser, t.ex. i välfärdssektorn. Utanför arbetsmarknadsutskottets beredningsområde föreslås att de företag och organisationer som anställer en arbetslös ungdom mellan får en riktad skattereduktion som motsvarar hela arbetsgivaravgiften under . Oppositionspartierna anser att det i ett föränderligt arbetsliv är nödvändigt att goda förutsättningar skapas för livslångt lärande. De rödgröna vill genom aktiva insatser öka möjligheterna att etablera sig i arbetslivet. Partierna konstaterar att regeringen har genomfört ett antal förändringar inom arbetslöshetsförsäkringen med resultatet att en halv miljon människor har trängts ut ur a-kassan. Hela regelverket måste ses över. I dialog med fackföreningsrörelsen och a-kassorna vill partierna skapa en väl fungerade försäkring som är enkel att förstå, pålitlig, rättssäker och inte kan missbrukas. Målet är en långsiktigt hållbar försäkring, bl.a. ska studerandevillkoren och villkoren för deltidsarbetslösa ses över. Arbetslöshetsförsäkringen ska vara frivillig och solidariskt finansierad. Den ska ge ekonomisk trygghet, stödja strukturomvandling, stimulera efterfrågan när arbetslösheten stiger och motverka lönenedpressning. ska få av sin lön i arbetslöshetsersättning. I den föreslagna budgeten tar man ett första steg för att nå detta mål. Ersättningsnivån ska höjas till under hela ersättningsperioden. Taket höjs till per dag och per dag 2012. Efter 100 dagars arbetslöshet trappas taket ned med per dag. ska fortsatta steg tas för att nå målet. Kostnaderna för medlemskap i arbetslöshetskassan prioriteras och sänks till ca för alla genom en skattereduktion. Oppositionspartierna anser att ett friskare arbetsliv måste skapas med goda arbetsvillkor där arbetstagare inte blir sjuka av att arbeta eller skadas i arbetet ett hållbart och utvecklande arbetsliv. En god arbetsmiljö gör det möjligt för fler att arbeta längre, vilket bidrar till en starkare gemensam välfärd. Friska arbetsplatser är positivt och avgörande både för företagens utveckling, samhällsekonomin och för arbetstagarnas ställning i arbetslivet. tillsyns- och informationsarbete, utbildning av skyddsombud och de regionala skyddsombudens verksamhet måste rustas upp. De rödgröna partierna kommer därför att tillföra till verket. Partierna kommer också att ta initiativ till en kartläggning av hur arbetslivs- och arbetsmiljöforskningen bäst kan samlas och hur den ska organiseras. Den stora andelen visstidsanställningar är ett stort problem. Oppositionspartierna vill se över vilka åtgärder som kan vidtas för att öka antalet tillsvidareanställningar. Även ekonomiska incitament, såsom socialavgifter, ska ses över i detta sammanhang. Partierna vill satsa mer på jämställdhet. Fler kvinnor än män arbetar deltid, och fler kvinnor än män har tidsbegränsade anställningar. Orättvisor i arbetslivet bidrar till att klyftan mellan kvinnor och män består livet ut. Att stärka rätten till anställningar på heltid är en bland flera viktiga jämställdhetsfrågor. Den offentliga sektorn har ett särskilt ansvar att gå före och erbjuda bra arbetsvillkor. Tack vare en ansvarsfull finanspolitik stod väl rustat för den internationella kris som drabbade världen . Förutsättningarna på arbetsmarknaden ändrades dramatiskt. Antalet varsel om uppsägning ökade mycket snabbt och låg kvar på relativt höga nivåer under nästan hela 2009. Ökningen av antalet varsel var fullt jämförbar med situationen under 1990-talskrisen. offentliga finanser möjliggjorde en expansiv finanspolitik och reformer som kunde bidra till en bättre fungerande arbetsmarknad. Sedan krisen blev ett faktum har regeringen vidtagit en rad stabiliseringspolitiska insatser, t.ex. temporära åtgärder riktade till dem som blivit arbetslösa under krisen och som syftade till att förhindra att fler blir långtidsarbetslösa som andra åtgärder vidtogs för att stärka långtidsarbetslösas chanser att få jobb. Vid sidan av tillfälliga stöd valde regeringen även att möta krisen med ett antal permanenta reformer som jobbskatteavdraget. Dessa reformer både dämpade krisens negativa effekter på kort sikt och bidrog till en i grunden bättre fungerande arbetsmarknad. Utskottet vill särskilt peka på att regeringen utsåg de första regionala samordnarna. Samordnarnas uppgift var att hitta lösningar och samordna insatser för att skapa tillväxt och för att minska effekterna av den globala finanskrisen och konjunkturnedgången i . Samordnarna skulle koordinera alla offentliga insatser med insatser av de berörda företagen, arbetstagarorganisationerna, kommunerna, regionen och alla övriga som kunde medverka i omställningen. Arbetssättet som var nytt visade sig vara mycket framgångsrikt. Det finns också skäl att uppmärksamma att en stor del av de anställda i omfattas av de trygghets- och omställningsavtal som finns på arbetsmarknaden. Sådana insatser från t.ex. Trygghetsfonden TSL och TRR kom i många fall i gång redan under den löpande uppsägningstiden och kunde på så sätt komplettera de åtgärder företagen själva genomförde. Det är svårt att bedöma krisens mer långsiktiga effekter. Utskottet noterar att i sin rapport betonar den stora osäkerheten i detta avseende. Rådet anser att det framför allt beror på svårigheten att bedöma vilka permanenta effekter som krisen kan få för sysselsättningen. kraftiga sysselsättningsnedgångar har i många länder, inklusive , fått verkningar som bestått . värdesätter därför att regeringen föreslår ett antal åtgärder för att även fortsättningsvis minska krisens effekter och vårda återhämtningen i ekonomin. Läget på den svenska arbetsmarknaden kommer enligt prognosen i propositionen att bli betydligt ljusare än vad som bedömdes i budgetpropositionen , även om situationen fortfarande bedöms som allvarlig. Bedömningen är att sysselsättningen vänder uppåt och att arbetslösheten vänder nedåt . Förslagen i propositionen vilar på antagandet om att arbetslösheten kommer att bli något högre än 2009. har vi kunnat iaktta konsekvenserna av att vissa medlemsstater i EU inte lyckats lika bra med sina offentliga finanser. Den internationella finansmarknaden har åter satts i gungning. Enligt utskottets mening är det i det närmaste omöjligt att bedöma på vilket sätt och i vilken utsträckning oron på finansmarknaden kommer att påverka den reala ekonomin och, i förlängningen, arbetsmarknaden. Utskottet vill dock understryka betydelsen av att har bevarat ordning och reda i de offentliga finanserna; enligt en färsk prognos från ligger tillväxtutsikter i topp bland EU-länderna. Av arbetskraftsundersökningen () framgår att det relativa arbetslöshetstalet ökat jämfört med . Det finns dock flera inslag som pekar i en positiv riktning. Det framgår att 61 000 fler personer var i arbete jämfört med . Nedgången i sysselsättningsgraden har mattats av. Det är noterbart att antalet personer utanför arbetskraften på grund av sjukdom minskat med ca 62 000 personer eller . Ökningstakten i fråga om antalet arbetslösa har planat ut. Om detta kan ses som en stabilisering eller vändning är det för tidigt att uttala sig om. Arbetsförmedlingen konstaterar i sin arbetsmarknadslägesrapport för att efterfrågan på arbetskraft på den svenska arbetsmarknaden åter börjar öka. Antalet nya platser som anmäldes till Arbetsförmedlingen uppgick till ca 48 000. Det är ca 14 000 fler än . Även antalet personer som fick någon form av arbete var större än , ca 53 000 personer jämfört med ca 42 000 . Andra positiva tendenser är att antalet företagskonkurser fortsätter att minska, minskade konkurserna jämfört med . Antalet tjänsteföretag ökar och kvinnorna står för en stor del av denna ökning. Regeringspolitiken är nu inriktad på att säkra att jobben kommer tidigt i återhämtningen. Flaskhalsar får inte hindra en stark och snabb sysselsättningstillväxt. Utskottet instämmer med regeringen om att det är centralt att hindra att den arbetslöshet som ökat i krisens spår biter sig fast på en hög nivå. Utskottet värdesätter att de redan omfattande arbetsmarknadspolitiska insatserna ska förstärkas ytterligare. Äldre som drabbats av arbetslöshet under krisen kan få det särskilt svårt att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden. Kvalificeringstiden för nystartsjobb för äldre kortas därför ned från . Därutöver föreslås riktade insatser för skolungdomar. För att ytterligare stärka sysselsättningen tidigareläggs vissa infrastrukturåtgärder. Riktade insatser föreslås också till som särskilt påverkats av krisen. Utskottet vill på samma sätt som regeringen gjort i propositionen understryka den stora betydelsen av att säkerställa att de människor som är arbetslösa står till arbetsmarknadens förfogande och är anställningsbara när väl arbetskraftsefterfrågan vänder uppåt. En viktig del är här att de arbetslösa har den utbildning och kompetens som efterfrågas. Det kommer att finnas behov av omfattande förmedlingsinsatser för korttidsarbetslösa. Arbetsmarknadspolitiken innehåller nu större inslag av incitament för att söka jobb aktivt, vilket bl.a. bidrar till en effektivare matchningsprocess på arbetsmarknaden. I en konjunkturuppgång är det särskilt angeläget med åtgärder som förbättrar matchningen mellan arbetssökande och lediga platser. Utskottet ser därför mycket positivt på att Arbetsförmedlingen har fått ett tydligare uppdrag att förmedla jobb och att de arbetsmarknadspolitiska programmen har fått en tydligare inriktning mot ökad sökaktivitet. Ett inslag i detta är att Arbetsförmedlingen nu också kan använda sig av privata aktörer för att förbättra matchningen och ge bättre service till arbetslösa. I sammanhanget noterar utskottet oppositionens förslag om att dra ned på coacherna. Några konsekvensbeskrivningar av detta förslag presenteras inte i motionen vare sig i fråga om faktiska eller ekonomiska effekter. För övrigt finns sådana konsekvensbeskrivningar inte heller i fråga om de övriga förslagen. Därtill kommer att antog en ny lag om valfrihet hos Arbetsförmedlingen (prop. 2009/10:146, bet. 2009/10:AU11, rskr. 2009/10:267). Lagen skapar en möjlighet för Arbetsförmedlingen att tillhandahålla valfrihetssystem för tjänster som upphandlas inom myndighetens arbetsmarknadspolitiska verksamhet. Detta välkomnade utskottet och pekade på de möjligheter som ett sådant system kan ge arbetssökande i form av mer individualiserad hjälp. Även detta var de tre oppositionspartierna emot. I sammanhanget noterar utskottet Svenskt Näringslivs undersökning från som visar att många företag har svårt att hitta nya medarbetare med rätt kompetens. Detta kan tyda på brister i matchningen, vilket inte skulle avhjälpas med oppositionens förslag om att dra ned på coacherna. Utskottet tar bestämt avstånd från oppositionens tal om regeringens coacher. Detta är ett nedlåtande sätt att beskriva en yrkesgrupp med professionella aktörer, många med mycket hög kompetens. Många har tidigare också varit arbetsförmedlare. och de externa aktörerna har en mycket viktig roll att fylla för att fler ska kunna få hjälp att finna ett lämpligt arbete. Kompletterande arbetsförmedlingstjänster i form av externt upphandlade coacher har funnits tillgängliga på alla arbetsmarknadsområden . Enligt Arbetsförmedlingens utvärdering av förmedlingens egna coacher leder coachningen till snabbare jobb för yngre. efter att man börjat hos en coach har drygt en tredjedel fått arbete eller gått till reguljär utbildning. Av dem som gått till arbete har nästan samtliga arbeten utan stöd. Utskottet kan också konstatera att nästan 35 000 ny- och korttidsarbetslösa fick ta del av jobbcoachning hos kompletterande aktörer . Motsvarande siffra för perioden januarimars 2010 uppgår till närmare 64 000. De arbetssökande är, enligt en granskning som utförts av Arbetsförmedlingen, till övervägande del mycket nöjda med coachstödet. av dem som fått en sådan coachning fick arbete efter avslutad coachningsinsats. Några utvärderingar som närmare belyser effekterna av jobbcoachningsverksamheten har visserligen ännu inte genomförts, men utskottet har svårt att se på vilka sysselsättningspolitiska grunder oppositionens förslag att avskaffa coacherna vilar. Utskottet vill understryka att allt matchningsstöd, både Arbetsförmedlingens och externa aktörers, i synnerhet vid en konjunkturuppgång, kan vara avgörande för att hjälpa arbetssökande till jobb.