yttr · GX05TU5y · 2010-05-25 00:00:00 — 2009/10:TU5y ekonomiska vårproposition har berett trafikutskottet tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (prop. 2009/10:100) och den motion som har väckts med anledning av propositionen. behandlar de delar av ärendet som berör utskottets beredningsområde. Regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken innebär att följande utgifter beräknas för utgiftsområde 22 Kommunikationer perioden 20102012: * Inklusive förslag i vårtilläggsbudgeten (prop. 2009/10:99). Med anledning av krisen och krisens efterverkningar aviserar regeringen ett antal åtgärder i vårpropositionen och lämnar förslag i den anslutande vårtilläggsbudgeten . Regeringen föreslår och aviserar bl.a. en tidigareläggning av vissa infrastrukturåtgärder samt en ny nationell planeringsram för transportsystemet. Som utgångspunkt anges bl.a. att infrastrukturen har stor betydelse för produktivitet, sysselsättning och ekonomisk tillväxt. Det framhålls att regeringens omfattande satsningar på infrastruktur skapar bättre förutsättningar för företagen och deras konkurrenskraft. Vidare betonas att en väl fungerande infrastruktur är en viktig stomme i ett modernt samhälle. Det påminns också om att regeringen, för att stärka konkurrensen och uppnå ökad effektivitet på infrastrukturområdet, har förändrat myndighetsstrukturen och renodlat beställar- och producentrollerna. Tidigareläggning av vissa infrastrukturåtgärder Regeringen anför att det finns ett ständigt behov av att effektivisera det befintliga transportsystemet och att det givet den rådande situationen på arbetsmarknaden är motiverat att tidigarelägga vissa underhållsinsatser och mindre investeringar. Regeringen föreslår följaktligen att anslagen för väghållning och banhållning ökas med 300 miljoner respektive 2010. Regeringen understryker att de tidigarelagda åtgärderna bör fördelas jämnt över landet. Regeringen framhåller också att den föreslagna tidigareläggningen innebär att anslagen dras ned med motsvarande belopp 2014 eftersom behovet av stimulansåtgärder av detta slag då bedöms vara mindre. Nationell planeringsram för transportsystemet Regeringen påminner om att en nationell plan för utveckling av transportsystemet för perioden 20102021 fastställdes (dnr N2009/6374/TE m.fl.). Den statliga infrastrukturramen uppgår till . Regeringen anför också att det har varit angeläget att möjliggöra medfinansiering av statlig transportinfrastruktur. Det framhålls att ökat samarbete kan ge bättre utformning av åtgärderna och skapar utrymme för fler förbättringar av den statliga infrastrukturen. Regeringen meddelar således att bland de beslutade väg- och järnvägsinvesteringarna finns objekt som helt eller delvis kommer att finansieras med trängselskatt, vägavgifter och kommunala bidrag. Bland dessa objekt finns de statliga infrastrukturinvesteringar som ingår i Stockholmsöverenskommelsen liksom de som ingår i det västsvenska paketet. Regeringen understryker att dessa objekt är av stor betydelse för utvecklingen såväl regionalt som nationellt då förutsättningarna för effektiva gods- och persontransporter härigenom påtagligt kan förbättras. För att möjliggöra denna satsning föreslår regeringen i tilläggsbudgeten att godkänner planeringsramar för investeringar i de medfinansierade objekten. Det föreslås således i vårtilläggsbudgeten att låneramen för den del av de väginvesteringar som delvis kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter bör uppgå till . Regeringen framför att sett över hela planperioden har den statliga finansieringsramen på kunnat kompletteras så att åtgärder på sammanlagt möjliggörs. För att möjliggöra medfinansieringen meddelar regeringen att vissa omfördelningar av de statliga anslagen har gjorts mellan åren. Regeringens åtgärder för , såväl beslutade och föreslagna som aviserade efter budgetpropositionen 2010, redovisas i följande tabell. Regeringens åtgärder 20102012 () Regeringen pekar även på att det i tilläggsbudgeten föreslås att från EU tillförs till infrastrukturinvesteringar i som ingår i de transeuropeiska transportnätverken (TEN-T). I motion 2009/10:Fi15 av m.fl. (s, mp, v) förespråkas ökade satsningar på järnväg och kollektivtrafik både av klimat- och jobbskäl. Det föreslås att första höghastighetsbanor byggs genom byggandet av Ostlänken och sträckan GöteborgBorås. Det föreslås också ett antal andra strategiska järnvägsprojekt, bl.a. första etappen av Norrbotniabanan, samt en höjning av de generella anslagen för investeringar i järnväg. För att finansiera dessa strategiska infrastrukturinvesteringar föreslås att får låna . Utgifterna för räntor och lån skulle enligt motionärerna gradvis växa till ca 2021. Motionärerna vill också höja anslaget till drift och underhåll av järnväg med . Vidare satsas på urban kollektivtrafik och cykelåtgärder och lika mycket i en särskild pott för infrastrukturåtgärder som har fokus på jobb, klimat och kollektivtrafik. För att underlätta för godstransporter med smarta kombinationer av järnväg, sjöfart och väg föreslås ett fullständigt dubbelspår mellan och Degerön samt en särskild godspott på för investeringar i transportslagsövergripande transporter. Motionärerna föreslår en särskild Stockholmssatsning som med regional finansiering uppgår till ca för åtgärder som stärker kapaciteten i kollektivtrafiken och underlättar för cyklister. För att effektivisera nyttjandet av Essingeleden förordar motionärerna att en trängselskatt införs , vilket också skulle bidra till finansieringen av Stockholmssatsningen med ca . Som huvudsaklig finansieringskälla till oppositionspartiernas infrastruktursatsning vill motionärerna införa en kilometerskatt på tunga lastbilstransporter. Enligt deras bedömning kan detta införas , och det årliga överskottet skulle vara runt . Motionärerna anser att en kilometerskatt skulle kunna öka effektiviteten i transportsystemet och därmed minska slitage, buller och utsläpp. Motionärerna framhåller att hänsyn skulle behöva tas till skogsindustrin som saknar alternativ till transport på väg. Vidare betonas att kilometerskatten skulle omfatta såväl svenska som utländska åkare. Oppositionspartiernas gemensamma infrastruktursatsningar överstiger och sammanfattas i tabellen nedan. Strategiska projekt (t.ex. Ostlänken och Norrbotniabanan) Höjda anslag för den nationella planen, i huvudsak järnvägsinvesteringar i hela landet kollektivtrafik och cykel, statsbidrag Motionärerna föreslår i följdmotionen att respektive satsas 2011 respektive 2012 i höjt anslag för järnvägs- och kollektivtrafiksatsningar samt underhåll. Det uppges att anslagshöjningen på ska ligga kvar . I motionen understryks vidare att bilparken i måste bli mer miljövänlig. För att påskynda omställningen av den tunga fordonsparken föreslås ett tillfälligt stöd till förnyelse av tunga fordon på . Ett motsvarande belopp föreslås också avsättas för efterkonvertering av bilar så att fler kan köra miljövänligt. Motionärerna anser även att beskattningen av fordon behöver utformas på ett sätt som har större miljöstyrande effekt: fordon med låga utsläpp ska gynnas medan bilar med höga utsläpp ska betala mer. Motionärerna anger att de i samråd med fordonsindustrin vill utreda hur ett sådant system kan utformas. I motionen konstateras vidare att många hushåll och företag alltjämt saknar tillgång till bredbandsuppkoppling, inte minst i gles- och landsbygd. Motionärerna vill motverka denna s.k. digitala klyfta och föreslår därför ett stöd på för att stimulera lösningar som gör Internet tillgängligt för fler. Oppositionspartiernas sammanlagda förslag till utökade åtgärder inom trafikutskottets beredningsområde redovisas i tabellen nedan. Utgifter 2011 och 2012 inom trafikutskottets beredningsområde () Stöd till omställning av tunga fordon Det behövs betydande insatser i infrastrukturen för att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Stora insatser behövs såväl för skötsel av befintlig infrastruktur som för investeringar i syfte att öka kapaciteten i transportsystemet och inte minst för att möta klimatutmaningarna. Anslagen till transportsystemet har under den tidigare mandatperioden varit otillräckliga i förhållande till de befintliga behoven som trafiken ökat. Utskottet välkomnar därför de kraftfulla insatser som den nuvarande regeringen har genomfört och som har möjliggjort angelägna åtgärder redan i närtid. Utskottet påminner om att regeringen och 2008 genomförde engångsamorteringar som omfattade ca på lån som tidigare tagits upp för infrastrukturinvesteringar. Detta har inneburit att infrastrukturanslagen i större utsträckning kan användas för nya konkreta åtgärder i stället för amorteringar och räntebetalningar. I budgetpropositionen presenterade regeringen en satsning på till infrastrukturområdet (prop. 2007/08:1 utg.omr. För att öka realismen i åtgärdsplanernas genomförande presenterade regeringen i budgeten en närtidssatsning för vilken avsattes (prop. 2008/09:1 utg.omr. beslutade på regeringens förslag om ökade insatser för drifts- och underhållsverksamhet med (prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, rskr. 2008/09:183). Syftet var bl.a. att undvika kapitalförstöring av den befintliga infrastrukturen.Vidare beslutade på regeringens förslag i budgetpropositionen att tillföra ytterligare till infrastrukturen i syfte att dämpa sysselsättningsnedgången och för att skapa ökad tillgänglighet i transportsystemet (prop. 2009/10:1 utg.omr. 22, bet. 2009/10:FiU1, rskr. 2009/10:34). Sammantaget har regeringen därmed satsat omfattande medel på trafikens infrastruktur och därigenom på ett förtjänstfullt sätt brutit mot den tidigare regeringens infrastrukturpolitik där planer och anslagstilldelning inte kunde förenas. Utskottet vill i sammanhanget även betona att regeringen genomfört flera större organisationsförändringar och omregleringar inom transportområdet för att därigenom renodla beställar- och producentrollerna, stärka konkurrensen och bidra till ett effektivare resursutnyttjande. Tidigareläggning av vissa infrastrukturåtgärder Som redovisats ovan har den nuvarande regeringen tagit initiativ till en välbehövlig ambitionshöjning på infrastrukturområdet. Det finns dock ett ständigt behov av att förbättra och effektivisera det befintliga transportsystemet. Utskottet understryker att infrastrukturen har stor betydelse för produktivitet, sysselsättning och ekonomisk tillväxt och att det därför i rådande ekonomiska läge är välkommet med tidigarelagda insatser i syfte att underbygga återhämtningen. Utskottet ställer sig därför bakom regeringens förslag att tidigarelägga vissa underhållsinsatser och mindre infrastrukturprojekt . Utskottet bedömer liksom regeringen att insatser för underhåll samt mindre investeringsåtgärder, såsom mötessepareringar och trimningsåtgärder, kan ge hög måluppfyllelse till relativt låg kostnad. Utskottet påminner om att bristerna och behoven i infrastrukturen finns över hela landet och välkomnar mot denna bakgrund regeringens uttalade avsikt att fördela de tidigarelagda åtgärderna jämnt över hela riket. Planeringsram för transportsystemet 20102021 Utskottet vill påminna om att beslutade om en ambitiös och framåtsyftande planeringsram för åtgärder i transportsystemet på för åren 20102021 (prop. 2008/09:35, bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:145). Detta innebär en kraftigt ökad satsning på infrastrukturen. Utskottet underströk i sammanhanget att frivillig medfinansiering kunde vara ett angeläget sätt att öka investeringsvolymen. Som framhålls ekonomiska vårproposition kan ökat samarbete också ge bättre utformning av åtgärderna och skapa utrymme för fler förbättringar av den statliga infrastrukturen. Utskottet välkomnar att regeringen sedermera inför åtgärdsplaneringen för transportsystemet 20102021 uttryckligen angav i planeringsdirektiven till trafikverken (dnr N2008/8698/IR m.fl.) att möjligheterna till medfinansiering från olika intressenter skulle prövas som en permanent åtgärd. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att det av redogörelsen i skrivelsen om den avslutade åtgärdsplaneringen (skr. 2009/10:197) framgår att intresset för att medverka med medfinansiering varit stort och att regeringen därigenom kunnat tillföra planeringssystemet totalt ca . Till detta kommer vidare enligt regeringen upp till ca att kunna tillföras till följd av successivt ökade banavgifter. Regeringens initiativ har således enligt utskottets mening på ett förtjänstfullt sätt skapat ytterligare utrymme för betydande satsningar i ett hållbart tranportsystem för framtidens resor och transporter för vilka finansiering annars hade saknats. Planeringsram för transportsystemet 20102021 (miljarder kronor) Statlig ram för utveckling av transportsystemet Total planeringsram inkl. banavgifter Av redogörelsen ovan framgår att sammantaget kommer infrastrukturåtgärder på nära att kunna genomföras för att förstärka transportsystemet i hela landet. Utskottet välkomnar denna angelägna och betydande kraftsamling på trafikens infrastruktur. I följdmotionen föreslår oppositionspartierna utökade infrastruktursatsningar på ca . Mer än hälften av dessa, , ska enligt motionen finansieras genom lån. Utskottet vill med anledning av detta framhålla att grundprincipen enligt budgetlagen (1996:1059) är att infrastrukturinvesteringar ska finansieras med anslag över statsbudgeten. Förarbetena till lagen (prop. 1995/96:220) understryker att anslagsfinansiering av infrastrukturella investeringar ger bättre överblick och större inflytande än lånefinansiering. Även trafikutskottet har vid ett flertal tillfällen, senast vid höstens behandling av budgetpropositionen (bet. 2009/10:TU1), anfört att genom anslagsfinansiering förbättras överskådligheten i statsbudgeten liksom möjligheter till helhetssyn. Utskottet vill betona att lånefinansiering, på samma vis som anslagsfinansiering, påverkar (minskar) den offentliga sektorns finansiella sparande. En utökad lånefinansiering får således konsekvenser för möjligheterna att uppfylla överskottsmålet, enligt vilket den offentliga sektorns finansiella sparande ska motsvara av bruttonationalprodukten (BNP). Utskottet vill också framhålla att de allvarliga ekonomiska problem som drabbat flera länder i vår omvärld tydligt understryker vikten av att värna de offentliga finanserna och att föra en ansvarfull ekonomisk politik. Regeringen underströk i propositionen Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2008/09:35) att lånefinansiering inte kommer att föreslås för nya objekt såvida kostnaderna inte täcks av brukaravgifter eller dylikt. Utskottet välkomnar denna utgångspunkt. Utskottet tar bestämt avstånd från en lånefinansiering som innebär att kostnaderna inte syns inom utskottets utgiftsområde 22 Kommunikationer men likväl inskränker det finansiella utrymmet i statsbudgeten som transparensen i budgetberedningen eroderas. Med anledning av den bristande överensstämmelsen mellan planeringsnivåer och anslagstilldelning under den föregående regeringen, vill utskottet också särskilt betona betydelsen av en realistisk planeringsram baserad på en väl underbyggd finansiering. I motionen föreslås att byggandet av höghastighetsbanor inleds och att detta finansieras genom lån. anser att höghastighetsbanor är ett intressant framtidsprojekt. kan det konstateras att vid remittering av Utredningen om höghastighetsbanors betänkande Höghastighetsbanor ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft (SOU 2009:74) har flera remissinstanser angivit att betänkandet inte utgör ett tillräckligt underlag för beslut. I skrivelsen Åtgärdsplanering för transportsystemet 20102021 (skr. 2009/10:197) meddelas att den tveksamma samhällsekonomiska lönsamheten för höghastighetsbanorna och de stora kvarstående osäkerheterna har inneburit att regeringen har valt att prioritera andra mer angelägna infrastrukturåtgärder för perioden 20102021. ansluter sig till denna prioritering. Utskottets öppna seminarium om höghastighetstrafik på järnväg belyste också de väsensskilda bedömningar som finns om projektets samhällsekonomiska nytta, konsekvenserna för stärkt utveckling och konkurrenskraft och följderna för det svenska järnvägssystemet. Utskottet vill påminna om att en utbyggnad av ett nytt höghastighetssystem är en betydande investering och kräver omsorgsfulla överväganden och beslutsunderlag som tydligt visar effekter, kostnader och finansiering. Utskottet välkomnar mot denna bakgrund att regeringen i skrivelsen om åtgärdsplaneringen meddelar sin avsikt att ytterligare utreda förutsättningar och kostnader för höghastighetsbanor i . Enligt utskottets mening är det varken transportpolitiskt eller ekonomiskt ansvarsfullt att avbryta detta beredningsarbete till förmån för att etappvis inleda utbyggnaden av höghastighetsbanor i landet. I följdmotionen föreslås att kilometerskatt på tunga lastbilar ska införas och att intäkterna från denna skatt ska användas som huvudsaklig finansieringskälla till oppositionspartiernas infrastruktursatsning. har behandlat och avslagit yrkanden om att införa kilometerskatt tidigare under innevarande . instämde i betänkandet Allmänna motioner om punktskatter (bet. 2009/10:SkU29) i den syn på kilometerskatt som finansministern redovisade i en interpellation (2009/10:135). Ett kilometerskattesystem uppgavs vara dyrt att administrera både för företagen och för , eftersom det kräver utrustning för att registrera var och när ett fordon kör. Finansministern ansåg således att det inte fanns någon anledning att införa en kilometerskatt när samhällsvinsten inte påtagligt överstiger administrationskostnaderna. Statsrådet bedömde vidare att styrningen mot minskade koldioxidutsläpp är mer effektiv inom ramen för drivmedelsbeskattningen än genom ett kilometerskatteuttag. kan ansluta sig till denna bedömning. Vid en interpellationsdebatt (2009/10:322) underströk finansministern vidare att en kilometerskatt skulle slå hårt mot näringslivet, inte minst på grund av dess regressiva fördelningskonsekvenser eftersom de ökade kostnaderna skulle pressas över och drabba småföretagare högre upp i leverantörskedjan. Från trafikutskottets utgångspunkt kan vidare framhållas att nio av tio lastbilstransporter är kortare än , vilket är avstånd där järnvägen inte kan konkurrera och än mindre sjöfarten. En kilometerskatt ger därför i första hand ökade kostnader men inte någon miljöeffekt. Enligt utskottets mening är miljön en så viktig fråga att fokus i stället måste riktas mot fortsatt teknikutveckling av fordon (exempelvis hybridlastbilar), effektivare transportplanering, sparsam körning m.m. i stället för orättmätiga skattehöjningar. Utskottet vill dessutom tillägga att, som bl.a. framhållit, en kilometerskatt innebär sämre förutsättningar för tillväxt i många regioner i landet som landets möjligheter att delta i den internationella konkurrensen försvagas. nåddes en angelägen uppgörelse om en samlad lösning för framtida trafik- och infrastruktursatsningar. Större objekt som ingår i överenskommelsen är bl.a. , Förbifart och BarkabyKallhäll. Insatserna i överenskommelsen ingår numera i de planer som fastställts i åtgärdsplaneringen för transportsystemet 20102021. Investeringarna innebär bättre vägförbindelser och ökad spårbunden trafikkapacitet i . Dagens kollektivtrafik och vägar kommer härigenom att avlastas och framkomligheten förbättras, till gagn för både miljön, tillväxten och regionens pendlare. Mot bakgrund av oppositionspartiledarnas utspel tidigare om att låta invånarna i genom en folkomröstning avgöra om Förbifart ska byggas, vill utskottet betona att förbifarten är av stor betydelse för både tillväxt och jobb i en växande . Genom förbifarten säkerställs bättre vägförbindelser mellan regionens norra och södra delar, vilket därmed knyter ihop . Därtill avlastar Förbifart hårdast belastade vägsträcka, Essingeleden. Som infrastrukturminister påminde om vid en interpellationsdebatt (2009/10:50) har Essingeledens bärighet försvagats som fordonen är tyngre än när leden byggdes, och slitaget är stort på grund av betydligt högre trafikmängder än vad leden ursprungligen projekterades för. Statsrådet konstaterade också att förbifarten bedömts som ett angeläget projekt och att redan den förra regeringen, tillsammans med sina stödpartier, drev igenom en prioritering av förbifarten. Även statsminister betonade vid frågestund Förbifart betydelse för både och övriga . instämmer i detta och vill understryka att förbifarten bidrar till att minska regionens sårbarhet då antalet förbindelser över SaltsjöMälarsnittet ökar. Denna sårbarhet åskådliggjordes tydligt av de stora trafikstörningar som uppstod när pråmkranen kolliderade med en av Essingebroarna. Utskottet bedömer det därför som angeläget att satsningen kan inledas utan otillbörligt dröjsmål. Utskottet vill framhålla att med tanke på Stockholms- och betydelse för ekonomiska tillväxt och dess centrala placering i det nationella transportnätet får en försening av projektet konsekvenser för hela landet. Förbifartens stora betydelse för hela landet innebär dessutom enligt utskottets mening att det vore högst olämpligt att låta frågan avgöras i en regional folkomröstning. Utskottet vill även påtala att en utbrytning av förbifarten ur resten av Stockholmsöverenskommelsen skulle kunna äventyra hela denna efter långvarigt beredningsarbete framtagna överenskommelse. I följdmotionen föreslås ett stöd på för att göra Internet tillgängligt för alla. Med anledning av detta vill utskottet inledningsvis peka på att det av Post- och () bredbandskartläggning (PTS-ER-2010:5) framgår att en genomgång av ett urval aktuella bredbandsmätningar ger bilden av som en ledande bredbandsnation. PTS framhåller att av hushållen och av arbetsställena hade bredbandstäckning via trådbundna accesstekniker . Beträffande trådlösa nät konstaterar myndigheten att täckningen i princip är fullständig då av hushållen och arbetsställena finns i områden där operatörerna uppgett att det är möjligt att leverera bredband med hjälp av trådlösa alternativ. vill vidare hänvisa till betänkandet Tillgängliga elektroniska kommunikationer (bet. 2009/10:TU18) där utskottet redovisar ett betydande antal åtgärder som regeringen vidtagit i syfte att främja bredbandsutbyggnaden i landet. Vidare konstateras att omfattande insatser sker för att stärka delaktigheten i IT-samhället. Omställning av den svenska fordonsparken Med anledning av motionsförslaget om ett tillfälligt stöd till förnyelse av tunga fordon och efterkonvertering av bilar, vill utskottet påminna om att regeringen som en del av klimat- och energipropositionen (prop. 2008/09:163) presenterat en långtgående handlingsplan om att 2030 ska ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Regeringens ambitiösa handlingsplan omfattar såväl skatteförslag som satsningar på förnybara drivmedel och utveckling av alternativa tekniker. Med sammanlagda satsningar på nära har regeringen åstadkommit en angelägen kraftsamling för att skapa ett hållbart transportsystem för framtidens resor och transporter. Motionärernas förslag till alternativa riktlinjer får däremot allvarliga följder för såväl landets ekonomi som transportsystemets förmåga att främja ett långsiktigt hållbart transportsystem för medborgare och näringsliv i landet. välkomnar därför regeringens aviserade åtgärder inom utskottets beredningsområde och föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken för utgiftsområde 22 Kommunikationer (yrkande 1 delvis). Motion 2009/10:Fi15 (s, mp, v) yrkande 1, 4 och 5 (alla delvis) avstyrks följaktligen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (m), () och (). ekonomiska vårproposition, utgiftsområde 22 Kommunikationer (s, v, mp) (), (), (), (), (), (), () och () anför: