yttr · GX05SoU4y · 2010-05-06 00:00:00 — 2009/10:SoU4y Verksamheten i Europeiska unionen Verksamheten i Europeiska unionen har beslutat bereda bl.a. socialutskottet tillfälle att avge yttrande över regeringens skrivelse 2009/10:150 om EU, Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen jämte en motion. begränsar yttrandet till att avse den fråga som tas upp i yrkande 11 i motion U15, av m.fl. (s). I avsnittet Hälso- och sjukvård (s. 160 f.) anför regeringen att det finns flera olika sakfrågor som hanteras på EU-nivå och som på olika sätt påverkar . Trots att hälso- och sjukvårdsområdet huvudsakligen utgör nationell kompetens är det viktigt att medlemsstaterna samarbetar och utbyter erfarenheter. Detta gäller inte minst de frågeställningar som medlemsstaterna inom unionen delar till följd av gränsöverskridande vårdsituationer. Regeringen erinrar om att kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande vård, patientrörlighetsdirektivet (se faktapromemoria 2007/08:FPM134). Direktivet syftar främst till att kodifiera rättspraxis om patienters rätt till ersättning för planerad hälso- och sjukvård i andra EU-länder. antog ett första yttrande om förslaget . I rådet fortsatte förhandlingarna under det tjeckiska och det svenska ordförandeskapet. Vid möte kunde dock inte kvalificerad majoritet uppnås för det svenska ordförandeskapets förslag, varför arbetet med att nå en politisk överenskommelse fortsätter . Regeringen hade överläggningar om frågan med socialutskottet , informerade utskottet och hade förnyade överläggningar . Regeringen samrådde med och . I motion U15 av m.fl. (s) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om patientrörlighetsdirektivet. Motionärerna är positiva till att införa ett patientrörlighetsdirektiv. De betonar vikten av att direktivet utformas med respekt för att sjukvården är en nationell angelägenhet. Motionärerna anför kritik mot att handelsministern i tidningsartiklar framfört idéer om att sjukvården ska vara en del av tjänstesektorn och omfattas av tjänstedirektivet. Motionärerna ställer sig helt avvisande till ett sådant resonemang. Om sådana ståndpunkter förs fram av i de fortsatta diskussionerna, kommer det enligt motionärerna att försvåra möjligheterna att få till stånd ett patientrörlighetsdirektiv. Överläggning med regeringen enligt 10 kap. 3 § riksdagsordningen överlade utskottet med regeringen, genom statssekreterare , , om patientrörlighetsdirektivet. Av utskottets protokoll (2 §) framgår följande. Underlaget inför överläggningen om KOM (2008) 414 utgörs av översänd promemoria från (dnr 130-677-2009/10), faktapromemoria 2007/08:FPM134 Patientrörlighetsdirektivet och rådspromemoria (S2009/8626/EIS). Regeringens förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att ordförandeskapets kompromissförslag bör godkännas. Förslaget innebär att domstolens rättspraxis om patienters rätt till ersättning för vård i andra EU-länder förtydligas och får genomslag i samtliga EU-länder, och att informationen till patienter om dessa rättigheter stärks betydligt. Ytterligare mervärde skapas genom direktivets bestämmelser om ömsesidigt erkännande av recept, som kommer att förenkla för patienter som söker vård över gränserna. Dessutom lägger direktivet grund för vidareutveckling av Europeiska referensnätverk och stöd till EU-ländernas samarbete kring utvärdering av medicinska metoder, två områden som kan betyda mycket för tillgången till högkvalitativ och säker hälso- och sjukvård i alla EU-länder. Regeringen delar kommissionens uppfattning att patientrörligheten knappast är av en omfattning som motiverar krav på förhandstillstånd annat än i undantagsfall. En klar majoritet av medlemsstaterna anser dock att möjligheten att införa förhandstillstånd för sjukhusvård är av största vikt för att planera den nationella hälso- och sjukvården, vilket måste respekteras med hänsyn till medlemsstaternas kompetens för att organisera och ge hälso- och sjukvård. Det bör framhållas att direktivet inte tvingar medlemsländer att införa förhandstillstånd eller på andra sätt begränsa patienters fria rörlighet, och att ordförandeskapet har arbetat nära rådets rättstjänst för att se till att förslaget inte strider mot domstolens rättspraxis och andra EG-rättsliga principer. Regeringen anser att det är av största vikt att rådet kan anta en politisk överenskommelse under det svenska ordförandeskapet. Annars är risken stor att denna fråga förblir oreglerad för en överskådlig framtid, och att de rättigheter som patienter fått genom domstolens rättspraxis inte får genomslag på ett konsekvent sätt i ett stort antal medlemsstater. Ordföranden konstaterade att det fanns en majoritet för regeringens nu redovisade ståndpunkt. En avvikande mening anmäldes av v-ledamoten. Det svenska ordförandeskapet arbetade fram ett kompromissförslag till patientrörlighetsdirektiv inför möte . Vid överläggningen i utskottet fanns majoritet för regeringens ståndpunkt. En avvikande mening anmäldes av v-ledamoten. Tyvärr kunde inte kvalificerad majoritet uppnås för det svenska ordförandeskapets förslag vid . Vid ett informellt hälsoministermöte fick det spanska ordförandeskapet generellt stöd för att söka en politisk överenskommelse kring patientrörlighetsdirektivet. Enligt uppgift (rapport från den svenska representationen i ) är texten utgångspunkt för den fortsatta diskussionen. Det spanska ordförandeskapets ambition är att nå en politisk överenskommelse vid . Utskottet gör ingen annan bedömning än att regeringens ståndpunkt inför alltjämt ligger fast. Yrkande 11 i motion U15 (s) är därmed i huvudsak tillgodosett och bör därför avstyrkas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Per (), () och (c). Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen (s, v, mp) (), (), (), (), (), (), Per () och () anför: Vi ser positivt på att införa ett patientrörlighetsdirektiv. Vi vill betona vikten av att direktivet utformas med respekt för att sjukvården är en nationell angelägenhet och inte omfattas av EU:s gemensamma politik. Under det svenska ordförandeskapet var patientrörlighetsdirektivet en prioriterad fråga. Regeringen misslyckades med att få till stånd en överenskommelse. En anledning till misslyckandet var att regeringen drev en marknadslinje som inte respekterade att sjukvården är en nationell angelägenhet utan drev frågan som en utveckling av tjänstesektorn. Mot bakgrund av att idén om ett patientrörlighetsdirektiv är en direkt konsekvens av att förslaget om att reglera sjukvården utifrån ett företagsamhetsperspektiv inom ramen för tjänstedirektivet fallit, är det direkt olämpligt att driva patientrörlighetsdirektivet som en del i utvecklandet av tjänstesektorn. Trots detta har regeringen genom handelsminister på nytt framfört idéer om att sjukvården ska vara en del av tjänstesektorn och omfattas av tjänstedirektivet. Vi ställer oss helt avvisande till detta resonemang. Om denna ståndpunkt förs fram av i de fortsatta diskussionerna, kommer det enligt vår mening att försvåra möjligheterna att få till stånd ett patientrörlighetsdirektiv. Med det anförda anser vi att utrikesutskottet bör tillstyrka motion U15 (s) yrkande 11.