yttr · GX05SkU3y · 2010-06-01 00:00:00 — Alla som får del av välfärden i behöver bidra till den efter förmåga. Vi vill därför trappa av förvärvsavdraget så att det är borta vid miljoninkomster. Avtrappningen sker från . För den som tjänar betyder avtrappningen en skattehöjning på ca . För den som tjänar 80 000 betyder det en höjd skatt om ca . Förvärvsavdraget är helt borta vid arbetsinkomster . Skatterna måste medverka till ett bättre klimat för entreprenörskap. Arbetet för att bekämpa regelkrångel måste prioriteras. Småföretagens villkor ska förbättras. Vi vill förbättra kapitalbildningen för små företag bl.a. genom att ett riskkapitalavdrag införs. Vi har också lagt fram förslag om sänkta arbetsgivaravgifter för småföretagen med 2011 och 2012 och om att den ineffektiva nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för unga ersätts med ett förstajobbetavdrag. Vi föreslår att skatterna på alkohol och tobak höjs med totalt netto. Effekten av förslaget är att en flaska vin som kostar ökar i pris med och en flaska sprit med ca . Vi föreslår att skatten på tobak höjs med . Effekten av förslaget är att ett paket cigaretter ökar i pris med och en dosa snus med . Detta motsvarar en ökning av skattinkomsterna netto . De borgerliga partierna lovade i valrörelsen att avskaffa fastighetsskatten. Det har inte skett. Personer med lyxvillor har fått en kraftigt sänkt skatt, medan vanliga småhusägare i stället bara har fått se sin fastighetsskatt byta namn till fastighetsavgift. Det rödgröna förslaget om fastighetsskatt innebär en oförändrad fastighetsavgift för de allra flesta småhusägare, en sänkt fastighetsskatt för bostadsrättsföreningar och hyresfastigheter, en höjd skatt för villor värda samt ett gradvis avskaffande av skatteräntan på uppskov. Kopplingen till kommunerna kvarstår. Därmed tillfaller inkomsterna kommunerna. Socialdemokraterna, är överens om att utforma den samlade beskattningen på fastigheter på ett sätt som bidrar till att skapa ett bättre fördelningspolitiskt skattesystem. Vårt gemensamma besked är att det nuvarande systemet för fastighetsskatt kvarstår med tre tydliga förbättringar: Rättvisa: De som har de dyraste villorna med ett marknadsvärde över ca (dvs. ett taxeringsvärde på eller mer) kommer att få höjd skatt. utvidgas den nuvarande begränsningsregeln så att fler med små inkomster får sänkt fastighetsskatt. Neutralitet: Fastighetsskatten för hyresfastigheter och bostadsrättsföreningar sänks. Neutraliteten mellan olika boendeformer utreds och åtgärder vidtas. Rörlighet: Skatteräntan på uppskov och begränsningen för uppskov tas successivt bort, under förutsättning att det statsfinansiella läget så tillåter och att det finansieras på ett fördelningspolitiskt acceptabelt sätt. På så sätt ökar rörligheten på bostadsmarknaden. I ett första steg tas skatteräntan på uppskov bort. Därmed har nästan hälften av den statsfinansiella kostnaden för att avskaffa skatteräntan på uppskov uppnåtts. Vi kommer även att tillsätta en utredning som ser över systemet med uppskov och hur det kan säkerställas att uppskoven betalas in. Vi utvidgar den befintliga begränsningsregeln till alla åldersgrupper. Detta innebär att fastighetsavgiften och vår fastighetsskatt aldrig ska överstiga av summan av beskattningsbar förvärvsinkomst och överskott av kapital. Vi är beredda att se över den exakta konstruktionen om det skulle behövas. har i en rapport föreslagit att fastighetsavgiften för studentkorridorer ska tas ut per korridor i stället för per rum. Vi ställer oss bakom detta förslag och föreslår att det genomförs. Inkomst- och förmögenhetsklyftorna ökar i . Vi menar att det är djupt problematiskt. Tillsammans vill vi driva en politik som minskar de ekonomiska skillnaderna mellan människor; då blir ett rikare och bättre land. Den avskaffade förmögenhetsskatten hade en bra fördelningspolitisk profil, men också stora brister. Skattens utformning gjorde att vissa grupper kunde minska sin beskattning väsentligt. Att återinföra förmögenhetsskatten i sin tidigare form är inte helt realistiskt. Däremot finns det ett behov av att personer med stora förmögenheter bidrar mer. Vi avser därför att utreda hur skatten på förmögna kan öka. Utredningen ska göras i bred dialog med näringslivet. Utgångspunkten för utredningen är att de skattehöjningar som genomförs ska ha begränsade samhällsekonomiskt negativa effekter och en likadan eller bättre fördelningspolitisk profil samt ge i intäkter. Detta motsvarar ungefär hälften av vad den tidigare förmögenhetsskatten skulle ha inbringat. Regeringen föreslår regeringen en höjning av stämpelskatten för juridiska personer vid förvärv av fastigheter på . Vi föreslår en ytterligare höjning med lika mycket. Användningen av skatter och andra ekonomiska styrmedel måste öka för att klimat-, miljö- och energimålen ska kunna nås på ett effektivt sätt. Fördelningspolitiska och regionala effekter av åtgärderna ska beaktas. Vi behöver en politik som ställer om och där vi gemensamt i samhället tar ansvar för att minska utsläppen av växthusgaser. För att underlätta för människor att göra klimatsmarta val föreslår vi att koldioxidskatten höjs. Därigenom synliggörs samhällskostnader som annars inte syns i priset, och konsumtionen styrs i en mer hållbar riktning. Vi föreslår att koldioxidskatten höjs med 2011 och ytterligare 2012. Detta motsvarar respektive i bensinpris i konsumentledet. Vår bedömning är att koldioxidskatten, utöver den befintliga indexeringen, endast ska höjas i två steg , 2011 och 2012. Därefter kommer effekten av skatten att utvärderas, och vi kommer att göra en samlad bedömning av om det krävs ytterligare investeringar eller förändringar av de ekonomiska styrmedlen för att klimatmålen ska kunna nås. Indexeringen av koldioxidskatten ska ses över under nästa mandatperiod, för att kunna justeras efter 2014. För att kompensera dem som behöver bilen för att ta sig till och från arbetet och dem som använder bilen i arbetet, höjer vi reseavdraget med 2011 och 2012. För att underlätta omställningen till mer hållbara drivmedel vill vi kombinera det höjda reseavdraget med t.ex. stöd till efterkonvertering. Dagens system med reseavdrag ska ses över och bör reformeras. ska en utredning tillsättas med syfte att se över reseavdragen och föreslå förändringar som gynnar kollektiva transporter. Förutsättningarna för boende i glesbygd ska inte försämras. En modell som bör utredas är ett färdmedelsneutralt avståndsbaserat reseavdrag. Vi menar att beskattningen av fordon behöver utformas på ett sätt som har en större miljöstyrande effekt. Vår gemensamma uppfattning är att ägare till fordon med låga utsläpp ska gynnas och att ägare till bilar med höga utsläpp ska betala mer. Vi vill i samråd med fordonsindustrin utreda hur ett sådant system kan utformas. En modell som vi vill pröva är en nybilsskatt eller bonus, som gynnar miljöfordon och beskattar fordon med större påverkan på miljön hårdare. kommer vi också att skärpa fordonsbeskattningens koldioxidrelatering och utreda hur förmånsbeskattningen kan reformeras så att inköp av fordon med låga utsläpp gynnas bättre än . För att dämpa effekten av den höjda koldioxidskatten på kollektivtrafiken ska fordonsbeskattningen på bussar sänkas med . Vi föreslår att en skatt införs på handelsgödsel. En återföring till jordbruksnäringen fanns kopplad till den skatt som tidigare fanns på handelsgödsel. Vi kommer också att ha en modell för återföring kopplad till den nya skatten. Exakt hur återföringen ska ske kommer att utredas. Kraftbolagen har gjort stora vinster genom att sälja el med låga kostnader från svensk vattenkraft för ett pris som kraftigt överstiger produktionskostnaderna. Vi föreslår att fastighetsskatten på vattenkraft höjs med mer än i regeringens förslag . Även skatten på termisk effekt i kärnkraftverk kan öka utan direkt effekt på elpriset. Skatten höjs från ca per MW och månad till ca per MW och månad. Detta ger den konsoliderade offentliga sektorn en inkomst på . Totalt ger dessa förslag ca . Enligt bedömning i vårpropositionen påverkar höjningen inte elpriset. Men vi kommer att säkerställa att den elintensiva industrin inte påverkas negativt av dessa förändringar. De intäkter som dessa förändringar ger är viktiga delar i finansieringen av de investeringar som vi gör för att skynda på utvecklingen till ett hållbart samhälle. Bland annat kan vi genom dessa skatteförändringar finansiera större delen av den satsning som vi gör på en upprustning och klimatrenovering av miljonprogramsområdena. Problemet med uttagsskatten för vindkooperativ måste få en snar lösning, så att den andelsägda vindkraften åter kan ta en aktiv del i den fortsatta vindkraftsutbyggnaden. Vi kräver att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att lösa frågan. Utredningen kan exempelvis titta på begreppet marknadspris, som tillämpas vid uttagsbeskattningen, och på avdraget för vindkraftskooperativens utdelning. Ett av Klimatberedningens förslag var att införa en skatt som stimulerar ett utbyte av stora kyl- och frysanläggningar och luftkonditioneringsanläggningars köldmedium för att få bort de fluorerade gaserna. Vi föreslår att en sådan skatt införs. Regeringen har avskaffat miljöskatten på avfallsförbränning. I avvaktan på en grundlig analys av mål- och medelseffektiviteten för avfallspolitiken bör skatten på förbränning av avfall återinföras . En kilometerskatt på tunga lastbilstransporter kan tidigast införas och ska användas för att finansiera investeringar i infrastruktur. Rätt utformad bör en kilometerskatt kunna öka effektiviteten i transportsystemet och därmed minska slitaget, bullret och utsläppen. När en kilometerskatt införs måste dock hänsyn tas till skogsindustrin som saknar alternativ till transport på väg. En möjlig lösning för detta är att geografiskt differentiera skatten. Vi vill införa en skatt i nivå med vad och Klimatberedningen har föreslagit. I dessa beräkningar har skatten varit i genomsnitt ca per kilometer prisläge. Detta motsvarar en inkomst på ca . stöder förslaget att införa en kilometerskatt för tung trafik (RE 40A 2008:10807). bedömer dessutom att har underskattat antalet transportkilometer och bedömer att intäkterna kan bli väsentligt högre. För att skapa sunda konkurrensförhållanden ska kilometerskatten omfatta såväl svenska som utländska åkare. För att bidra till finansieringen av den rödgröna Stockholmssatsningen och för att effektivisera utnyttjandet av hårdast belastade vägsträcka vill vi tidigarelägga införandet av trängselskatt på och införa skatten . Vår bedömning är att en sådan utvidgning av trängselskatten kan ge ett årligt överskott på runt . beräknar att staten förlorar ca i uteblivna skatteintäkter . Det är ett resultat av både medvetet skattefusk och oavsiktliga misstag. Att bekämpa skattefusk handlar om att stärka välfärden men också om att skapa rättvisa villkor för företagen. Vi i det rödgröna samarbetet har tagit fram ett brett program för att bekämpa skattefusk. Det handlar bl.a. om att bekämpa skatteparadis, skatteflykt och penningtvätt genom ett ökat internationellt samarbete, en förändrad sekretesslag, en ökad kontroll över växlings- och factoringbolag och en översyn av reglerna för F-skattsedel. Det behöver utredas om penningtvätt ska betraktas som ett separat brott. Det handlar också om att ge bättre möjligheter att kontrollera skattebrott. Till exempel vill vi att fler branscher ska omfattas av kraven på personalliggare och att ska ha möjlighet att genomföra oannonserade kontroller. I taxibranschen ska det införas krav på redovisningscentraler. Vi vill också gå över till individuell skatteinbetalning från arbetsgivare så att det blir lättare för att upptäcka när det betalas in för lite skatt. Därutöver vill vi se över möjligheterna att införa ett entreprenadavdrag och göra det lättare att utbyta information om brottsmisstänkta. Slutligen vill vi tillföra för att bekämpa skattefusk. Med det anförda tillstyrker vi att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motion Fi15 av m.fl. (s, v, mp) om inriktningen av skattepolitiken och om förslag på skatteområdet.